From Wikipedia, the free encyclopedia
Misisipė (angl. State of Mississippi) – 20-oji JAV valstija, esanti šalies pietinėje dalyje. Sostinė ir didžiausias miestas – Džeksonas (angl. Jackson). Valstijos pavadinimas kilęs iš Misisipės upės, tenkančios palei vakarinę valstijos sieną. Valstijos simbolis – magnolija. Valstijos plotas – 125,5 tūkst. km².
Misisipė Mississippi | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||
![]() | |||||||
Laiko juosta: (UTC-6) ------ vasaros: (UTC-5) | |||||||
Valstybė | ![]() | ||||||
Administracinis centras | Džeksonas | ||||||
Apygardos | 82 | ||||||
Oficialios kalbos | anglų | ||||||
Įkūrimo data | 1817 m. | ||||||
Gubernatorius | Tate Reeves (R) | ||||||
Gyventojų | 2 949 965 (32) | ||||||
Plotas | 125 443 km² (32) | ||||||
- vandens % | 3 % | ||||||
Tankumas | 24 žm./km² (32) | ||||||
Aukščiausia vieta | Vudalo kalva (246 m) | ||||||
ISO 3166-2 | US-MS | ||||||
Tinklalapis | mississippi.gov | ||||||
![]() | MisisipėVikiteka |
Antrojo tūkstantmečio pradžioje valstijos teritorijoje buvo išsivysčiusi Misisipės indėnų kultūra. Pirmieji europiečiai, tyrinėję šį regioną buvo ispanai, atvykę 1540 metais Hernando de Soto ekspedicijos sudėtyje. Misisipės teritorija buvo įjungta į Sąjungos sudėtį kaip 20 valstija 1817 metų gruodžio 10 dieną.
Oficialiai tik 1995 m. kovo 17 d. Misisipės valstija ratifikavo vergovę draudžiančią 13-ąją JAV konstitucijos pataisą, kurią JAV Kongresas priėmė dar 1865 metais.
Misisipė įsikūrusi Misisipės upės žemupio baseine, pietuose siekia Meksikos įlanką. Pakrantėje yra įlankų, barjerinių salų.
Paviršius žemas, lygus – vyrauja Meksikos įlankos pakrantės žemuma.[5] Šiaurės rytuose paviršius kyla į Apalačų priekalnes (aukštis iki 246 m, Vudalo kalva).
Misisipėje klimatas subtropinis jūrinis. Sausio vidutinė temperatūra nuo +6 °C (šiaurės rytuose) iki +12 °C (Meksikos įlankos pakrantėje), liepos nuo +24 °C (šiaurės vakaruose) iki +26 °C (šiaurės rytuose). Per metus iškrinta nuo 1200 mm (šiaurės vakaruose) iki 1500 mm (pietuose) kritulių.[5] Vasaros pabaigoje pietinė valstijos dalis dažnai kenčia nuo uraganų. Be to, visoje valstijoje būna tornadų.
Vakarine valstijos riba teka Misisipės upė, o per pačią valstiją jos intakai Jazu, Big Blek Riveris. Tiesiai į Meksikos įlanką teka Perl Riveris, Paskagula. Įrengta daug užtvankų ir tvenkinių (Sardiso, Roso Barneto, Arkabatlos, Grenados). Prie upių daug senvagių, pelkių, raistų.
Miškai užima 63,9 % Misisipės teritorijos; auga ąžuolai, klevai, topoliai, pušys, lazdynai, magnolijos.[5] Saugomos Meksikos įlankos pakrantės barjerinės salos, Bjenvilio, De Soto, Deltos, Holi Springso, Homočito, Tombigbi nacionaliniai miškai.
Gyventojai valstijoje pasiskirstę gana tolygiai. Dauguma susitelkę Džeksono aglomeracijoje ir kituose didesniuose miestuose.
Misisipė pasižymi didžiausiu procentu juodaodžių visoje šalyje. Dauguma jų susitelkę valstijos vakaruose, arčiau Misisipės upės, kitur (ypač, šiaurėje ir pietuose) vyrauja baltieji.
2020 m. etninė sudėtis:
2020 m. duomenys[6]
verčiamasi naftos ir gamtinių dujų gavyba, elektros įrenginių gamyba, naftos perdirbimo, chemijos (trąšų, plastikų), maisto (mėsos), plaušienos ir medienos apdirbimo, tekstilės, siuvimo, popieriaus pramone. Vystoma žvejyba, žuvininkystė, krabų, krevečių gaudymas. Auginamos sojos, ryžiai, kukurūzai, medvilnė, žemės riešutai, cukranendrės, batatai. Paukštininkystė, galvijininkystė, pienininkystė.[5]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.