From Wikipedia, the free encyclopedia
Lietuvos gyventojai – žmonės, gyvenantys Lietuvoje. Lietuvos piliečiai, užsieniečiai ir apatridai.
Vienas svarbiausių gyventojų skaičių lemiančių veiksnių yra teritorijos, kurioje surašomi ar skaičiuojami gyventojai, plotas. Lietuvos valstybės ar jai galimo prilyginti administracinio darinio plotas per visą krašto istoriją niekada nesutapo su lietuvių etniniu arealu. Pirmojo žinomo 1528 m. Lietuvos Didžiosios kunigaikštijos dūmų surašymo metu į valstybės teritoriją įėjo visa dabartinė Baltarusija, dalis Latvijos, Ukrainos ir Lenkijos, nors lietuviai bei lietuvininkai gyveno ir Prūsijos žemėse.
1897 m. pirmojo visuotinio Rusijos imperijos gyventojų surašyme Lietuvai priskirta žymiausia etninės Lietuvos dalis, bet dabartinės valstybės ribose tada buvo Kauno gubernija, Vilniaus gubernija, Suvalkų gubernija, Gardino gubernija ir Kuršo gubernija, bet nei viena gubernija visa neįėjo į dabartinės Lietuvos ribas. [1]
1923 m. rugsėjo 17 d. pirmojo nepriklausomos Lietuvos Respublikos gyventojų surašymo metu neskaičiuoti Vilniaus krašto gyventojai, bei Klaipėdos kraštas, kuriame surašymas įvyko 1925 m. sausio 25 d., jo duomenimis krašte gyveno 141 645 žmogus. Tik 1959 m. Lietuvos gyventojų surašymas apėmė beveik visą dabartinę valstybės teritoriją. Paskutiniai Lietuvos valstybinės sienos koregavimai įvyko jau po 2001 m. visuotinio gyventojų surašymo, tikslinant sieną su Latvija ir Baltarusija.
Metai | Tūkstančiais | % palyginus su 1913 m. | Tankumas žm./km² |
1897 | 2750 | 97,2 | 42,1 |
1913 | 2828 | 100,0 | 43,4 |
1939 | 2880 | 101,8 | 44,2 |
1940 | 2925 | 103,4 | 44,5 |
1951 | 2561 | 90,6 | 39,2 |
1959 | 2711 | 95,9 | 41,6 |
1962 | 2853 | 100,9 | 43,8 |
1965 | 2948 | 104,2 | 45,2 |
1968 | 3064 | 108,3 | 47,0 |
1973 | 3234 | 114,3 | 49,6 |
Pirmasis ir Antrasis pasaulinis karas bei 1922–1945 m. emigracija ir 1940–1952 m. tremtys taip pat turėjo didelę įtaką gyventojų skaičiui. 1939 m. su Vilniaus kraštu Lietuvoje gyveno tik 52 tūkst. žmonių daugiau, negu 1913 m., nors kasmetinis vidutinis gyventojų prieaugis siekė 27 tūkst. 1940–1952 m. Lietuva neteko apie 850 tūkst., t. y., beveik trečdalio gyventojų. 1959 m. tik Lietuva ir Baltarusija nebuvo pasiekusios prieškarinio gyventojų skaičiaus. Negana to, 1959 m. Lietuvoje gyveno mažiau žmonių, negu 1897 m.
1940 m. pradžios gyventojų skaičių Lietuva pasiekė tik 1964 m. viduryje. 1950–1970 m. pasaulio gyventojų skaičius padidėjo 44 %, o Lietuvos – tik 22,1 %. 1900–1970 m. pasaulio gyventojų skaičius padvigubėjo, o Lietuvos išaugo tik 13,7 %. Lietuva gyventojų skaičiaus augimu žymiai atsilieka ne tik nuo bendro pasaulinio lygio, bet ir nuo daugelio Vakarų Europos šalių, nors gimimų skaičius, tenkantis tūkstančiui gyventojų, Lietuvoje per visą XX a. buvo daug didesnis, negu daugelyje Vakarų Europos šalių. [3]
Pasak Stasio Vaitekūno, XVII a. viduryje Lietuvoje galėjo būti apie 568 000 dūmų, kuriuose gyveno po 7-8 žmones. Tad Lietuvoje tuo metu gyveno apie 4,5 mln. žmonių. Pagal išlikusius 1790 m. surašymo duomenis vertinama, kad LDK gyveno apie 3,6 mln. žmonių. Pagal 1897 m. surašymo geografinį sąlyginį priskyrimą „Lietuvai“, buvo laikoma, kad Lietuvoje gyveno 2,5 mln. žmonių. XX a. po karo, 1950 m. gyveno apie 2,573 mln. gyventojų.[4]
2018 m. sausio 1 d. Lietuvoje gyveno 2,81 mln. nuolatinių gyventojų. Pasak Statistikos departamento, per 27 metus nuo Nepriklausomybės atkūrimo 1990-aisiais gyventojų skaičius Lietuvoje sumažėjo 883 tūkst. arba 24 %. Jų duomenimis, daugiausiai žmonių Lietuvoje gyveno 1992 m. – 3,706 mln.[5] Tai labiausiai skatina ekonominė emigracija. Iki įstojimo į ES 2004 m. daugiausia lietuvių išvykdavo gyventi ir dirbti į JAV, tačiau pastaraisiais metais vis daugiau emigrantų keliauja į ES šalis, beveik pusė jų į JK, nemažai į Airiją, Vokietiją, Norvegiją. Taip pat daugėja ekonominių imigrantų bei emigrantų iš kaimyninių šalių – Rusijos (Kaliningrado srities), Baltarusijos, Ukrainos.[6][7]
2024 m. sausio mėn. Lietuvoje gyveno 2 886 515 nuolatiniai gyventojai.[8]
![]() ![]() | ||||||
1897 m.sur. | 1923 m.sur. | 1959 m.sur. | 1970 m.sur. | 1979 m.sur. | 1989 m.sur. | 2001 m.sur. |
---|---|---|---|---|---|---|
2 750 | 2 146 | 2 711 | 3 100 | 3 398 | 3 690 | 3 460 |
2011 m.sur. | 2021 m.sur. | - | - | - | - | - |
3 054 | 2 810 | - | - | - | - | - |
Gyventojų skaičius: 3 555 179 (2009 m. apskaičiavimai) [9]
Struktūra pagal amžių:
Gyventojų amžiaus mediana:
Metinis populiacijos prieaugis: – 0,279 % (2009 m. apsk.)
Gimstamumas: 10,9 gimimų/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)
Mirtingumas: 12,8 mirčių/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.)
Migracijos indeksas (per metus imigravusių į šalį ir emigravusių iš šalies žmonių skirtumas): – 0,72 migrantų/1000 gyv. (2009 m. apsk.)
Miestuose gyvenančių žmonių procentas: 67 % (2008 m. apsk.)
Miestuose gyvenančių žmonių procento metinis kitimas: – 0,4 % (2005 m. apsk.)
Pasiskirstymas pagal lytis :
Kūdikių mirtingumas per pirmuosius gyvenimo metus: 6,47 mirusiųjų/1000 gimimų (2009 apsk.)
Kaip teigia Lietuvos statistikos departamentas, Lietuvos istorijoje minimi šie gyventojų surašymai:
Kitų metų duomenys:
LR gyventojų visuotinio surašymo duomenimis, 2001 m. balandžio 6 d. Lietuvoje gyveno 3 483 972 nuolatiniai gyventojai. Gyventojai – nuolatiniai šalies teritorijoje gyvenantys asmenys. Gyventojai skaičiuojami du kartus per metus: sausio ir liepos mėn. 1 d.
„Proporcingai labiausiai Rytų Europoje dėl emigracijos nukentėjo Lietuvos demografija, iš jos apie 100 tūkst. žmonių, arba 3% gyventojų, išvyko Vakarų Europon", – savo skaitytojus 2006 m. rugpjūčio 30 d. informavo verslo dienraštis „Financial Times“.
1989–2001 m. gyventojų sumažėjo 190,8 tūkstančio (5 %): natūralus prieaugis – 30,7 tūkst. gyventojų (gimė 546,1 tūkst., mirė – 512,4 tūkst.), neigiamas migracijos saldo – 224,5 tūkst. (atvyko 72,2 tūkst., išvyko 296,7 tūkst. gyventojų). 1989–2001 m. Lietuvos gyventojai senstelėjo: 2001 m. vidutinis amžius pasiekė 37 metus, vyrų – 35, moterų – 39 metus (1989 m. atitinkamai 35, 32 ir 37 metai). Vidutinė gyvenimo trukmė – 71,12 m. (moterų – 77,06; vyrų – 65,31). Apie 99,6 % vyresnių nei 15 metų gyventojų yra raštingi.
1.47 vaikų gimė/moteriai (2008 m.) Archyvuota kopija 2012-02-16 iš Wayback Machine projekto. Gimstamumas: 10,9 gimimų/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.) Mirtingumas: 12,8 mirčių/1000 gyv. per metus (2010 m. apsk.
2001 m. surašymo duomenimis, Lietuvoje gyveno 115 tautybių gyventojai:
Vieta | Tautybė | Gyventojai (2019)[10] |
---|---|---|
1 | ![]() |
16 927 |
2 | ![]() |
12 529 |
3 | ![]() |
12 204 |
4 | ![]() ![]() |
1100 |
5 | ![]() |
826 |
6 | ![]() ![]() |
768 |
7 | ![]() ![]() |
736 |
8 | ![]() |
507 |
9 | ![]() |
490 |
10 | ![]() |
472 |
11 | ![]() |
470 |
12 | ![]() ![]() |
445 |
13 | ![]() |
445 |
14 | ![]() |
416 |
15 | ![]() |
399 |
16 | ![]() |
382 |
17 | ![]() |
369 |
18 | ![]() |
369 |
19 | ![]() |
346 |
20 | ![]() ![]() |
305 |
2,921 mln. žmonių (84,9 % visų vyresnių nei 10 m. gyventojų) nurodė, kad turi aukštąjį, aukštesnįjį, vidurinį, pagrindinį ar pradinį išsilavinimą.
96,7 % lietuvių gimtąja nurodė lietuvių kalbą. Lietuviškai moka 346 tūkst. ne lietuvių tautybės gyventojų, daugiausia lenkai, rusai ir baltarusiai. Rusų kalbą moka 50 %, anglų – 17 %, lenkų – 15 %, vokiečių – 8 %, prancūzų – 2 % Lietuvos gyventojų. Rusų kalbą moka 64 % lietuvių ir 77 % lenkų. Anglų kalbą moka 21 % miesto ir 9 % kaimo gyventojų.
Pagal surašymą, 68,5 % žmonių gyveno miestuose.
80 % gyventojų – katalikai, 4,07 % – stačiatikiai (pravoslavai), 14,86 % – netikintys.[reikalingas šaltinis]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.