Animė
From Wikipedia, the free encyclopedia
Animė (jap. アニメ) – iš Japonijos kilęs animacijos stilius su savita veikėjų ir aplinkos estetika. Animė gali būti piešiami ranka ir/arba kompiuterinės grafikos priemonėmis. Šiai meno šakai įtaką daro japoniški komiksai manga.
„OVA“ nukreipia čia. Apie kitas reikšmes žiūrėkite Ova (reikšmės).
Pats terminas animė yra japonų kalbos žodžio animēshon (アニメーション, liet. animacija), užrašomo romadži rašmenimis, trumpinys ir Japonijoje vartojamas, kai kalbama apie bet kokio stiliaus animaciją.[1] Kitose kalbose terminas animė apibūdina animaciją, kilusią iš Japonijos, ar Japonijoje platinamos animacijos stilių, kuris paprastai pasižymi spalvinga grafika, gyvybingais veikėjais ir fantastinėmis temomis.[2][3] Be abejo, toks stilizuotas reikšmės apibūdinimas iškelia galimybę teigti, kad žodis animė neapsiriboja vien tik japoniška produkcija.[4][5][6] Visgi dėl paprastumo Vakaruose terminas taikomas tik animacijai iš Japonijos apibūdinti.[3]
Pirmoji komercinė japoniška animacija datuojama 1917 m. Specifinis animė piešimo stilius atsirado XX a. 7-ajame dešimtmetyje, jo pradininku laikomas Osamu Tezuka. Nuo to laiko animė produkcija tik didėjo, peraugdama Japonijos rinkos ribas ir sulaukdama tarptautinės auditorijos dėmesio. Šio tipo animacija rodoma kino teatruose, per televiziją, platinama DVD diskuose, vaizdajuostėse, internete, kartais panaudojama ir kompiuteriniuose žaidimuose. Paprastai dėl kūrimo procese naudojamų įvairių metodų animė nepriskiriami vienam konkrečiam žanrui, o veikiau keletui, tokiu būdu pritraukiant įvairią ir tikslinę auditoriją. Animė kūrimo procese mažiau dėmesio skiriama judesių animacijai, o siekiama realistiškiau perteikti vyksmo vietą ir laiką, pasitelkiant panoraminius vaizdus, keičiant vaizdų mastelį ir scenas vaizduojant iš skirtingų kampų. Animė industrija susideda iš daugiau kaip 430 animacijos studijų, iš kurių vienos didžiausių yra „Studio Ghibli“, „Gainax“ ir „Toei Animation“.[7]
Ši animacijos rūšis sulaukė didelio pasaulinio populiarumo dėl jos platinimo socialiniuose tinkluose, srautinio perdavimo paslaugose kaip Netflix ir augančios tarptautinės animė kultūros aprėpties.[8][9] Japonų animacija sudaro net 60 % pasaulio animacinių televizijos laidų.[10]