From Wikipedia, the free encyclopedia
Armėnų raštas – garsinis raštas, naudojamas armėnų kalbai. Veikiausiai kilęs iš aramėjų rašto pehleviškosios atmainos, įtakos, manoma, turėjo ir graikų raštas. Abėcėlę sudaro 38 raidės – 31 priebalsis ir 7 balsiai.[1]
Armėnų raštas | |
---|---|
![]() | |
Tipas | abėcėlė |
Naudojamas kalbose | armėnų kalba |
Rašymo kryptis | iš kairės į dešinę |
Laikotarpis | V a.- dabar |
ISO 15924 | armn |
Kilmė | Sinajaus raštas Finikiečių raštas Graikų raštas Armėnų raštas |
Dukterinės sistemos | nėra |
Kaip ir graikų abėcėlė, armėnų rašto raidės naudotos ir skaičiams žymėti.
![]() |
UNESCO pasaulio nematerialusis paveldas Nuoroda Šalys: ![]() Metai: 2019 |
Tradiciškai tvirtinama, kad raštas sudarytas 405–406 metais vyskupo Mesropo Maštocos. XI a. atsirado mažosios raidės. Iki XII a. turėjo 36 raides, jos buvo lapidarinės (kalamos akmenyje), XII a. pridėtos dar trys raidės. Vėliau atsirado apskritos formos rašmenys, kursyvas, greitraštis. Rašoma iš kairės į dešinę.[2][3] 1922–1924 m. tuometinėje Armėnijos TSR atliktos dvi rašybos reformos, jų nuostatų Armėnijoje laikomasi iki šiol. Šių reformų metu buvo supaprastinta rašyba, iš abėcėlės pašalinta 34 raidė Wjun (ւ)
Pavadinimas | Spausdintinė raidė | Rašytinė raidė | Transkripcija | Tarimas | Skaitinė reikšmė | |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | aib | ա | Ա | a | a | 1 |
2 | ben | բ | Բ | b | b | 2 |
3 | gim | գ | Գ | g | g | 3 |
4 | da | դ | Դ | d | d | 4 |
5 | jeh | ե | Ե | e | je žodžio pradžioje, e – vidury | 5 |
6 | za | զ | Զ | z | z | 6 |
7 | e | է | Է | ē | e | 7 |
8 | et | ը | Ը | ə | e | 8 |
9 | to | թ | Թ | t῾ | t | 9 |
10 | že | ժ | Ժ | ž | ž | 10 |
11 | ini | ի | Ի | i | i | 20 |
12 | ljun | լ | Լ | l | l | 30 |
13 | he | խ | Խ | x | h | 40 |
14 | ca | ծ | Ծ | c | tc | 50 |
15 | ken | կ | Կ | k | k | 60 |
16 | ho | հ | Հ | h | h | 70 |
17 | dza | ձ | Ձ | j | dz | 80 |
18 | ghat | ղ | Ղ | ł | kh | 90 |
19 | če | ճ | Ճ | č | tč | 100 |
20 | men | մ | Մ | m | m | 200 |
21 | ji | յ | Յ | y | j | 300 |
22 | nu | ն | Ն | n | n | 400 |
23 | ša | շ | Շ | š | š | 500 |
24 | vo | ո | Ո | o | vo žodžio pradžioje, o – vidury | 600 |
25 | ča | չ | Չ | č῾ | č | 700 |
26 | pe | պ | Պ | p | p | 800 |
27 | dže | ջ | Ջ | ǰ | dž | 900 |
28 | ra | ռ | Ռ | ṙ | r (kietas) | 1000 |
29 | se | ս | Ս | s | s | 2000 |
30 | vev | վ | Վ | v | v | 3000 |
31 | tjun | տ | Տ | t | t | 4000 |
32 | re | ր | Ր | r | r | 5000 |
33 | co | ց | Ց | č | c | 6000 |
34 | ijun | ւ | Ւ | w | v | 7000 |
35 | pjur | փ | Փ | p῾ | p | 8000 |
36 | ke | ք | Ք | k῾ | k | 9000 |
37 | o | օ | Օ | ō | o | 10000 |
38 | fe | ֆ | Ֆ | f | f | 20000 |