város Horvátországban From Wikipedia, the free encyclopedia
Ogulin város és község Horvátországban, Károlyváros megyében. Közigazgatásilag Desmerice, Donje Dubrave, Donje Zagorje, Drežnica, Dujmić Selo, Gornje Dubrave, Gornje Zagorje, Hreljin Ogulinski, Jasenak, Marković Selo, Otok Oštarijski, Ponikve, Popovo Selo, Potok Musulinski, Puškarići, Ribarići, Sabljak Selo, Salopek Selo, Sveti Petar, Trošmarija, Turkovići Ogulinski, Vitunj és Zagorje települések tartoznak hozzá.
Ogulin | |
![]() | |
Ogulin vára | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Károlyváros |
Község | Ogulin |
Jogállás | város |
Polgármester | Dalibor Domitrović |
Irányítószám | 47300 |
Körzethívószám | (+385) 047 |
Testvérvárosok | Lista |
Népesség | |
Teljes népesség | 12 246 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 325 m |
Terület | 542,32 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Ogulin weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ogulin témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Károlyvárostól 32 km-re délnyugatra a Plitvicei Nemzeti Park, az erdőkkel borított Gorski kotar (Hegyvidék) és az északi Adria melléke által körülvett tágas medencében a Dobra partján fekszik.
A 2021-es legutóbbi népszámlálás szerint Ogulinnak, mind a 24 kerülettel együtt, 12 246 lakosa volt.[2]
A régészeti leletek tanúsága szerint Ogulin vidéke az ősidők óta lakott. Ezt tanúsítják a városhoz közeli Male és Velike Gradišće, valamint Gračac ősi régészeti lelőhelyei, ahol már a történelem előtti időben erődítmények álltak. Az i. e. 4. században a kelták japod törzse telepedett meg ezen a vidéken és felépítette Metulum és Terponos várait, valamint több megerősített települést. Metulumot i. e. 35. és 33. között foglalták el a rómaiak a japodokat pedig uralmuk alá hajtották. A római uralom a 4. századig tartott, utána barbár törzsek, germánok, szarmaták, hunok szállták meg ezt a területet, majd rövid ideig bizánci uralom következett. Az avarok és szlávok a 7. században érkeztek erre a területre, melyen fokozatosan kialakult az új horvát állam.
Horvát történészek feltételezése szerint Ogulinban a 12. században épült az első templom, melyet Szent Jakab apostol tiszteletére szenteltek. Területe a Frangepánok modrusi uradalmához tartozott. Ogulinban a 15. század végéig semmilyen erősség nem állt. Ogulin várának felépítéséhez a 15. század végének egyre erősödő török támadásai vezettek. 1493. szeptember 9-én a Hadum Jakub boszniai szandzsákbég serege a korbáviai csatában nagy vereséget mért Derencsényi Imre (Mirko Derenčin) horvát bán rosszul felfegyverzett, főként felkelőkből álló horvát seregére. A csatában számos horvát nemes között maga Derencsényi is elesett. A csata után a törökök teljesen elpusztították Modrust a Frangepánok vegliai ágának egyik legfontosabb városát, mely a Zengg irányába haladó ősi kereskedelmi főútvonal mellett feküdt. A támadásnak csak a város feletti hegy csúcsára épített Terzsán (Tržan) vára tudott ellenállni.
Ogulin felépítését, nem sokkal 1493 után kezdte meg Frangepán Bernardin gróf, uradalmának határait pedig a modrusi és vitunji uradalomtól elvett területekből állapította meg. Maga a vár különösen jól védhető helyen, a Dobra folyó szakadéka a „Đulin ponor” fölé magasodó fennsíkon épült, ott ahol a folyó egyik ága visszakanyarodik egészen a kastély tornyai mögé. A vár természetes védelmét még délkeleten és délnyugaton várárokkal toldották meg, így a vár megfelelő vízállás esetén vízzel teljesen körül volt véve. A törökök elfoglalták Likát és Korbáviát, Likából 1527-ben török szandzsákot alakítottak ki. Ogulin vára egy csapásra a török elleni védelem első vonalába került és stratégiai szerepe ugrásszerűen megnőtt. A 16. században vidékére a tengermellékről menekült uszkókok telepedtek le. 1553-ban Lenkovics Iván zenggi várkapitány királyi katonasággal erősítette meg védelmét, 1570-ben pedig a katonai határőrvidék 13. kapitányságának a székhelye, a határőrvidék egyik legfontosabb vára lett. Egy 1558-as adat szerint a városban ekkor mindössze 37 ember élt és ez a szám egészen a 17. század elejéig lényegében nem is változott. 1584-ben és 1585-ben törökök számos környékbeli házat felégettek. A Frangepánok kísérletei, hogy a várat a határőrvidék igazgatása alól visszaszerezzék rendre kudarcot vallottak. Az uradalom jobbágyainak 1622-ben Frangepán Farkas által adott kiváltságokat a katonai parancsnokok hamarosan visszavonták. A törökök betörések okozta nyomorúságot, az Ogulini határőrvidék parancsnoksága még tovább fokozta, a lakosság sanyargatásával, mely ellen a Frangepánok többször eredménytelenül léptek fel. A várat 1642-ben jelentősen megerősítették, falait kijavították. Ezt követően többször volt a török elleni katonai akciók kiindulópontja. 1671-ben Frangepán Ferenc Kristóf kivégzésével a család férfiágon kihalt, birtokaikat a királyi kamara kebelezte be. Ezzel megszűnt a család és a katonai hatóságok közötti évszázados harc. A 17. század végén a város vidékére a hódoltsági területekről nagy számú szerb pravoszláv lakosság érkezett. 1715-ben nagy éhínség pusztított a vidéken, melyet a katonai vezetés tétlenül szemlélt. Hatására a helyi lakosság nagy része a szerémségi és délmagyarországi területekre, az észak-baranyai Mágocs, Bikal és Hajmás falvakba menekült.
1746-ban a határőrvidékek átszervezésével Ogulin a 6. Ogulini ezred parancsnokságának székhelye lett és maradt egészen a határőrvidék 1873-as megszüntetéséig. 1775 és 1779 között megépült a Károlyvárost Josipdolon át Zenggel összekötő Jozefina út. 1781-ben felépült a ma is álló Szent Kereszt plébániatemplom. 1809 és 1813 között a város francia megszállás alatt állt. 1865 és 1873 között megépült a Károlyváros-Fiume vasútvonal, mely lényegesen hozzájárult a város fejlődéséhez. 1873-ban megszűnt a katonai közigazgatás. 1874-ben kiépítették a Rudolf utat Ogulin és Novi Vinodolski között. 1887-ben Ogulin Modrus-Fiume vármegye székhelye lett. 1919-ben megalapították a város első reál gimnáziumát. 1924-ben bevezették az elektromos áramot és kiépült a közvilágítás. 1959-ben megépítették a Gojak vízierőművet és a Sabljaci-tavat. 1964-ben létesült az ogulini rádió. A bjelolasici sportközpontot 1986-ban létesítették. A honvédő háború idején Ogulin 10525 lakosa mellett a Kordun 1600 menekült horvát lakosáról is gondoskodott. A harcok a várostól mindössze 15 km-re folytak. 2005-ben megépült a Zágráb-Fiume autópálya, mely a várost is bekapcsolta a nemzetközi autópálya hálózatba.
2001-ben készült felmérés szerint a város lélekszáma 8712, de a vonzáskörzettel együtt több mint 15000-en laknak itt. Ebből 75,7% horvát, 20,7% szerb nemzetiségű. A szerbek több környéken lévő faluban is többségben vannak. A 2011-es népszámlálás szerint Ogulinnak 8216 lakosa volt. A község 13915 lakossának 80,2%-a horvát és 17,7%-a szerb nemzetiségű volt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.