(1976) közgazdász From Wikipedia, the free encyclopedia
Nagy Márton (Szolnok, 1976. május 9. – ), magyar közgazdász, 2015-től 2020 májusáig Magyar Nemzeti Bank alelnöke, 2015–2017 között a Budapesti Értéktőzsde elnöke. 2020. júniustól 2022. áprilisig miniszterelnöki megbízott a negyedik Orbán-kormány Miniszterelnökségén.[2] 2022 május és 2023 december között óta az ötödik Orbán kormány gazdaságfejlesztési minisztere, 2024. január 1. óta pedig annak nemzetgazdasági minisztere. A 2024-es Befolyás-barométer szerint ő Magyarország 7. legbefolyásosabb személye.[3]
Nagy Márton | |
![]() | |
Magyarország nemzetgazdasági minisztere | |
Hivatalban Hivatalba lépés: 2022. május 24. | |
Született | 1976. május 9. (48 éves)[1] Szolnok[1] |
Foglalkozás |
|
Iskolái | Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem (–1999) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nagy Márton témájú médiaállományokat. |
Szolnokon született, 1976. május 9-én, később ugyanitt érettségizett. Diplomáját 1999-ben szerezte a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetemen.
1998-2000 között makrogazdasági elemzőként dolgozott az Államadósság Kezelő Központnál, majd az ING Vagyonkezelő Rt.-nél volt vezető elemző.
2002-től a Magyar Nemzeti Banknál volt vezető közgazdasági szakértő, ahol később a pénzügyi stabilitási területen töltött be különböző posztokat. 2013-2015 között ő volt a bank Pénzügyi Stabilitásért és Hitelösztönzésért felelős ügyvezető igazgatója, valamint a Pénzügyi Stabilitási Tanács és az Európai Bankhatóság tagja.
A jegybankban töltött karrierje során részt vett többek között a Növekedési Hitelprogram életre hívásában (2010), a devizahitelek forintosításában (2014), az MKB Bank szanálásában (2014), és a Budapesti Értéktőzsde nemzeti tulajdonba vételében (2015).
2015 és 2020 között a Magyar Nemzeti Bank alelnöke és a Monetáris Tanács tagja, emellett a Magyar Pénzverő Zrt. igazgatósági elnöke, az Országos Betétbiztosítási Alap és a Szanálási Alap igazgatótanácsi tagja, a KELER Zrt. és a KELER Központi Szerződő Fél (KSZF) Zrt. igazgatósági tagja.
2015 decembere és 2017 márciusa között a Budapesti Értéktőzsde elnöki pozícióját is betöltötte.
2020 és 2022 között miniszterelnöki megbízottként a miniszterelnök gazdasági főtanácsadójaként tevékenykedett. Gazdaságpolitikai kérdésekkel kapcsolatos személyes szaktanácsadás mellett a gazdaságpolitikai ágak működési összhangjának erősítése is a feladata volt.
2021. május 1. és 2023. április 30. között a Mol Nyrt. felügyelő bizottságának, illetve audit bizottságának a tagja volt. [4]
Alelnökként közreműködött a Növekedési Kötvényprogram 2019-es elindításában.[5]
2022 májusától tárca nélküli gazdaságfejlesztési miniszter, 2023 január 1-től december 31-ig a Gazdaságfejlesztési Minisztérium minisztere,[6] amely a Miniszterelnöki Kabinetirodából történő kiválással jött létre.[7] Gazdaságfejlesztési miniszterként elsősorban a gazdaságfejlesztés, a versenyképesség gazdasági és jogi feltételrendszere, a nemzeti pénzügyi szolgáltatások, a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozása, a nemzetközi pénzügyi kapcsolatok, az állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozása, az állami vagyon felügyelete, a lakáspolitika, a postaügy, a belgazdaság, a foglalkoztatáspolitika, az iparügyek, a társadalmi párbeszéd, valamint a vállalkozásfejlesztés területeiért felelt.[8]
Miniszterként a nevéhez fűződik többek között a Vodafone Magyarország Távközlési Zrt. megvásárlása,[9] a Baross Gábor Újraiparosítási Hitelprogram[10] és a Baross Gábor Tőkeprogram[11] elindítása, az online árfigyelő rendszer bevezetése,[12] vagy a kereskedelmi bankokkal közös egyeztetés az önkéntes kamatplafon kapcsán.[13] Feladata a Budapest Airport Zrt. megvásárlására irányuló tárgyalások vezetése.
2023. december 7-ével kinevezést kapott a Gazdasági Kabinet vezetésére.[14] Tárcavezetőként többek között olyan területeken rendelkezik ügydöntő jogkörrel, mint az adópolitika, a vidékfejlesztés, az agrárpolitika, az államháztartás, az állami beruházások, az állami vagyon felügyelete, a költségvetés makrogazdasági megalapozása, az állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozása, a belgazdaság, az energiapolitika, az iparügyek, az élelmiszeripar, az élelmiszerlánc-felügyelet, a nyugdíjjárulék- és nyugdíjbiztosításijárulék-fizetés szabályozása, a nyugdíjpolitika, a külgazdasági ügyek, a szerencsejáték-szabályozás, a nemzeti közműszolgáltatások, a paksi atomerőmű két új blokkjának tervezése, megépítése és üzembe helyezése, illetve a gazdaságfejlesztés.
2024. január 1-jével a Gazdaságfejlesztési Minisztérium új elnevezéssel, Nemzetgazdasági Minisztériumként folytatja kibővített tevékenységét.[15] A tárcát Nagy Márton a továbbiakban nemzetgazdasági miniszterként vezeti, aki a gazdaságfejlesztési miniszterként betöltött felelősségi körök mellett 2023 decemberében öt új terület – az űriparfejlesztés, a turizmus, a vendéglátás, a belföldi kereskedelem és a harmadik országbeli állampolgárok magyarországi foglalkoztatása – felügyeletére kapott megbízást.
2024. augusztus 1-jével a Nagy Mártonhoz tartozó felelősségi körök olyan területekkel bővültek ki, mint az űrtechnológia, a fogyasztóvédelem, a védelmi iparfejlesztés stratégiai irányainak meghatározása, a hazai tulajdonú vállalatok külföldi befektetésének elősegítése (az EXIM Magyarország tagjaival közösen), illetve azon harmadik országok meghatározása, amelyeknek állampolgárai foglalkoztathatók Magyarországon foglalkoztatási célú tartózkodási engedéllyel vagy vendégmunkás-tartózkodási engedéllyel.[16] A döntés értelmében a jövőben Nagy Márton gyakorolja a Debreceni Repülőtér tulajdonosi jogait.
Nemzetgazdasági miniszterként tevékeny szerepet vállalt a 2024 és 2030 közötti versenyképességi stratégia kidolgozásában[17], az üzemanyagárak szinten tartásával[18], a lakossági kamatstoppal kapcsolatban[19], a zöld átállás – többek között az akkumulátoripar[20], az elektromos járművek[21] helyzetének – előremozdításával, a háborúellenes akcióterv kidolgozásában[22], valamint a Nemzeti ESG Tanács felállításában és vezetésében.[23] A Budapest Airport Zrt. megvásárlására irányuló tárgyalásokat Nagy Márton vezette[24], a 2024. június 6-án megvalósult tranzakció révén a Magyar Állam és a francia VINCI Airports 100 százalékos tulajdonrészt szerzett a repülőtérben.[25]
Számos kutatás, elemzés és cikk szerzője. Kutatásai főként a banki versenyre és hatékonyságra, az egyes banki termékekre és azok árazására, az egészséges hitelezésére és az amerikai elsődleges jelzálogpiaci válság témakörére fókuszálnak. Szakmai publikációiban a pénzügyi rendszer kihívásait rendszeresen elemzi.
2014-ben megkapta a Popovics Sándor díjat, amely a feltörekvő, a közgazdaság és a pénzügyek területén kimagasló szakmai munkát nyújtó szakemberek számára adható elismerés.[26]
2023-ban átvette A pénzügyi kultúra követe díjat, amelyet a Magyar Bankszövetség adományoz a pénzügyi tudás és kultúra fejlesztése, illetve terjesztése területén végzett elkötelezett munka elismerésére. A szervezet indoklása szerint a Pénz7 2015-ös indulása óta kiemelt önkéntesként segíti a programsorozat megvalósulását.[27]
Nős, két gyermek édesapja.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.