From Wikipedia, the free encyclopedia
A nóva a kataklizmikus változócsillagok egyik fajtája. Egy fehér törpéből és fősorozati csillagból vagy vörös óriásból álló kettőscsillagban bekövetkező robbanás, melynek során a nagyobb csillag főként hidrogént tartalmazó légköréből akkréciós korongon keresztül gáz áramlik a fehér törpe felszínére, a korong egyre nagyobb méretének megfelelően egyre gyorsabban. Amikor a felgyülemlő gáz elér egy bizonyos hőmérsékletet és nyomást, megindul benne a magfúzió, termonukleáris robbanás következik be. 1-100 nap alatt 7-20 magnitúdójú kifényesedésre képes, majd a rövid ideig tartó fényességmaximum után a fokozatos elhalványodás évekig, de akár évtizedekig is eltarthat.
Ellentétben az Ia típusú szupernóvával, mely a csillagot megsemmisíti, az anyagáramlás intenzitásától függően a nóvák kb. tízezer évente megismétlődnek. A robbanást a megfigyelő a csillag fényességének hirtelen növekedéseként látja.
A nóva szó a latin nova stella (=új csillag) kifejezésből származtatható. Ezzel a kifejezéssel illették ugyanis régebben az égbolton hirtelen megjelenő objektumokat, mivel úgy hitték, hogy egy új csillag születésének a szemtanúi.
Három különböző nóvafajtát különböztethetünk meg:
A nóvák közötti különbséget a maximális fényesség és a kitörések közötti eltelt időintervallum alapján tesznek. Amíg a klasszikus nóváknál a kitörések között 10³ és 106 év közötti idő telik el és fényességnövekedésük 9-19 magnitúdóig terjed, addig az ismétlődő nóváknál 10-100 év telik el két kitörés között, fényességmaximumuk 7-9 magnitúdó. A törpe nóváknak több, gyengébb kitörésük van, és pár naptól akár hónapok is eltelhetnek a kitörések között, fényességük pedig 6 magnitúdó körüli.
Tycho Brahe dán csillagász figyelte meg Augsburgban a Cassiopeia csillagképben 1572-ben fellángolt szupernóvát. Ezt később „Nova Stella” (De nova et nullius ævi memoria prius visa Stella) címmel publikálta 1573-ban, innen ered a nóva név. Az, hogy a szupernóva nem klasszikus nóva, csak az 1930-as években derült ki.
A következő táblázat azokat a nóvákat tartalmazza, amelyeket 1891-től napjainkig felfedeztek, és amelyek szép időben szabad szemmel is láthatóak voltak, valamint a Tejútrendszerben találhatóak.
Év | Nova | Maximális fényesség |
1891 | T Aurigae | 3,8m |
1898 | V1059 Sagittarii | 4,5m |
1899 | V606 Aquilae | 5,5m |
1901 | GK Persei | 0,2m |
1903 | Nova Geminorum 1903 | 6m |
1910 | Nova Lacertae 1910 | 4,6m |
1912 | Nova Geminorum 1912 | 3,5m |
1918 | V603 Aquilae | -1,4m |
1920 | Nova Cygni 1920 | 2,0m |
1925 | RR Pictoris | 1,2m |
1934 | DQ Herculis | 1,5m |
1936 | CP Lacertae | 2,1m |
1939 | BT Monocerotis | 4,5m |
1942 | CP Puppis | 0,3m |
1950 | DK Lacertae | 5,0m |
1960 | V446 Herculis | 2,8m |
1963 | V533 Herculis | 3m |
1970 | FH Serpentis | 4,4m |
1975 | V1500 Cygni | 1,7m[1] |
1975 | V373 Scuti | 6m |
1976 | NQ Vulpeculae | 6m |
1978 | V1668 Cygni | 6m |
1984 | QU Vulpeculae | 5,2m |
1986 | V842 Centauri | 4,6m |
1991 | V838 Herculis | 5,0m |
1992 | V1974 Cygni | 4,2m |
1999 | V1494 Aquilae | 5,03m |
1999 | V382 Velorum | 2,6m |
2006 | RS Ophiuchi | 4,5m |
2007 | V1280 Scorpii | 3,9m[2][3] |
2013 | V339 Delphini | 4,4-4,5m[4][5][6][7] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.