Louis Botha (Greytown, 1862. szeptember 27. – Pretoria, 1919. augusztus 27.) búr katonatiszt, politikus, majd a később megalakult Dél-afrikai Unió első miniszterelnöke.
Ezt a szócikket át kellene olvasni, ellenőrizni a szöveg helyesírását és nyelvhelyességét, a tulajdonnevek átírását. Esetleges további megjegyzések a vitalapon. |
Louis Botha | |
![]() | |
Louis Botha, a Dél-afrikai Unió első elnöke. | |
A Dél-afrikai Unió 1. miniszterelnöke | |
Hivatali idő 1910. május 31. – 1919. augusztus 27. | |
Uralkodó | V. György |
Utód | Jan Christian Smuts |
Katonai pályafutása | |
Csatái | |
Született | 1862. szeptember 27. Greytown, Natal kolónia |
Elhunyt | 1919. augusztus 27. (56 évesen) Pretoria, Transvaal tartomány |
Párt | Dél-afrikai Párt |
Szülei | Louis Botha |
Házastársa | Annie Emmett |
Foglalkozás | Katonatiszt, politikus |
Halál oka | |
Vallás | Református (Holland Református Egyház) |
![]() | |
Louis Botha aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Louis Botha témájú médiaállományokat. |
1862. szeptember 27-én született Greytownban, az angol Natal kolónia területén. Louis Botha ősei a Közép-Németországi Türingia tartományából vándoroltak be. 1672-ben egy fiatal katona, Frederich Boot (Botha) megérkezett Fokvárosba és később a város szabad polgára lett. Louis Botha apai nagyapja Fülöp Rudolf, részt vett a Nagy Trekben. Louis a 13 gyerek között kilencedikként született. A család Oranje Szabadállam közelébe költözött 1869-ben.
1880-ban kitört az első búr háború. Botha hallotta, hogy a brit kémek átlépték a Vaalt evezős csónakok segítségével, minek hatására az angolok szabadon garázdálkodtak a partvidéken. Elhatározta, hogy szétrombolja a britek pontonhídjait és átkelő csónakjait.
1897-ben tagja lett Transvaal parlamentjének.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/G%C3%A9n%C3%A9ral_Botha%2C_d%C3%A9dicass%C3%A9.jpg/640px-G%C3%A9n%C3%A9ral_Botha%2C_d%C3%A9dicass%C3%A9.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/Boercamp1.jpg/640px-Boercamp1.jpg)
Miután kitört a második búr háború, Botha is fegyvert fogott. Ő ejtette fogságba az akkor még csak egyszerű katona Winston Churchillt, akivel később a háború után egy ebéd közben találkozott is. A vasútvonalak a britek kezeiben voltak, ezért Botha visszatért a gerillataktikához. A búrok nagy bátorsággal és hazafisággal harcoltak, de az elfogott briteknek gyakran nem kegyelmeztek. Mindennapossá váltak a brit készletek kirablásai, melyeket Botha rendelt el. Az általa vezette erők verték szét a colensói és a Spion Kop-i csatában a brit erőket, fényes győzelmet könyvelve el. Nem sokkal ez után őt választották a búr hadsereg vezetőjévé. Ekkor viszont kezdett megfordulni a hadiszerencse és kénytelenek voltak 2,5 év után békét kötni. 1902-ben aláírta a békeszerződést. Botha tiltakozott a koncentrációs táborok ellen.
Nagy-Britanniában a polgárság az 1905-ös választásokon a Liberális Pártra adta legtöbb szavazatát. 1907-ben őt kérte fel a brit kormány Transvaal tartomány kormányzására. Botha fáradhatatlanul dolgozott a Brit Birodalommal való megbékélésen. Munkája végül eredményt ért el és létrehozták a független Dél-afrikai Uniót. 1911-ben létrehozta az Egységes Dél-afrikai Pártot. Az első világháború kirobbanásakor azonnal felajánlotta segítségét a briteknek és csapatokat küldött Német Délnyugat-Afrika ellen, ami viszont hatalmas búr felkeléshez vezetett (Maritz-felkelés), ennek következtében épphogy csak hatalmon tudott maradni.
Botha vezette az Unió csapatait Délnyugat-Afrikában, négy irányból rohanták le a német pozíciókat és hosszú harcokat vívtak velük. 1915 július elején a németek megadták magukat, de a teljes békekötésig, a párizsi békeszerződésekig várni kellett. Az 1915-ös választások nagyon viharosak voltak. Bothát támadták a nyelvi egyenlőség bevezetésének elmaradása miatt. A dél-afrikai nacionalisták folyton hangoztatták Botha hibáit, így támogatottságát elvesztette. Bár az SAP nyerte meg a választásokat, a miniszterelnök nem szerezte meg a többséget a parlamentben.
Részt vett a párizsi békeszerződéseken, ahol tiltakozott a központi hatalmak országaival szembeni durva bánásmód miatt, de érvei nem sokat változtattak az antant képviselőinek döntésein. 1919. augusztus 27-én halt meg Pretoriában, halálát spanyolnátha és szívelégtelenség okozta. Utódja a miniszterelnöki székben barátja, Jan Christiaan Smuts lett.
- A Durbani repülőtér régi neve Louis Botha repülőtér volt.
- Róla nevezték el Johannesburg egyik főutcáját.