A Kilimandzsáró rétegvulkán Tanzániában. Fő csúcsa, az Uhuru az ország és egyben Afrika legmagasabb hegycsúcsa.[3] Az Egyenlítőtől 320 km-rel délre található. Harmadidőszaki vulkanizmus során keletkezett. Három vulkáni kúp alkotja: a Kibo, a Mawenzi és a Shira. Túlnyomórészt bazaltból áll, amely kőzet a mállás miatt erősen omlékony, sziklamászásra ezért nem alkalmas. Magasságára vonatkozóan az adatok eltérnek. Vannak források, melyek 6000 m-t meghaladó hegyként említik, de az utolsó hivatalos mérés szerint a legmagasabb pontja a Kibo kráterének délnyugati elhelyezkedő Uhuru-csúcs 5895 m-rel.
Kilimandzsáró | |
![]() | |
Magasság | 5895[1] m |
Hely | ![]() |
Hegység | East African mountains |
Relatív magasság | 5885[2] m |
Dominancia | 5510 km |
Legmagasabb pont | Kibo-hegy |
Típus | rétegvulkán |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Térkép | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kilimandzsáró témájú médiaállományokat. |
A kráterperem legmagasabb része sokáig a Vilmos császár-csúcs (Kaiser-Wilhelm-Spitze) nevet viselte, az ország függetlenségének elnyerése óta Uhuru (Szabadság)-csúcs a neve.[4] Megmászása a hét hegycsúcs kihívás egyik állomása.
A globális felmelegedés következtében a Kilimandzsáró hava egyes kutatók szerint 2015 és 2030 között teljesen eltűnik.[5] Amerikai kutatók adatai szerint 1912 és 2000 között a hegy hómennyisége több mint 80%-kal csökkent.[6] A folyamat egyre gyorsul, hiszen a helyi lakosság termőterülethez kíván jutni, mindezt pedig úgy oldják meg, hogy felégetik a hegyoldal bizonyos részeit. Az erdők elégetésének az a következménye, hogy kevesebb eső esik, hiszen azok „vonzzák” a csapadékot a hegyre. A klímaváltozás a hósapka elolvadásán és szárazságon keresztül megy végbe, de az ok leginkább az erdők pusztulásában keresendő.[7]
Lonnie Thompson jégmintákat gyűjtött hat furatból a Kilimandzsárón. 12 ezer évre visszamenőleg adatokat lehet nyerni a jégben lévő minták alapján a térség átlaghőmérsékletéről.[8]
Ernest Hemingwayt is megihlette a hely, amiről A Kilimandzsáró hava című novellája tanúskodik.
1987-ben került fel a világörökségek listájára a Kilimandzsáró Nemzeti Park, mely 756 négyzetkilométer nagyságú.
Teleki Sámuel elsőként érte el a Kilimandzsáró hegy 5310 méter magasan húzódó hóvonalát, az első felfedező volt, aki a Kenya-hegyre lépett. Ez utóbbi hegyen 4300 métert haladt felfelé és ezután északra fordult, hogy felmérjen egy folyórendszert. A folyókat követve jutott el 1888. március 5-én az először Jáde tengerként említett tóhoz, amelyet Teleki a trónörökösről később Rudolf-tónak nevezett el. 1975-ben átkeresztelték, a turkana törzsről elnevezve, amely a partjain él. Az expedíció felfedezett egy kisebb tavat is, amelyet Stefánia-tónak nevezett el. (Mai neve Chew Bahir, Etiópia déli részében.) Teleki Sámuel 1895-ben még egy utolsó sikertelen próbálkozást tett, hogy megmássza a Kilimandzsáró 5895 méteres csúcsát. Hosszú betegség után Budapesten halt meg. Több magyar televíziós csoport is járt a Kilimandzsárónál.[9] A Hungarikumokkal a világ körül csapata 2018-ban forgatott a hegycsúcs meghódítása alatt. [10]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.