(1931–2014) újságíró, fotográfiai szakíró, kép- és tördelőszerkesztő From Wikipedia, the free encyclopedia
Gera Mihály (Budapest, 1931. október 26. – Budapest, 2014. május 7.)[1][2] újságíró, fotográfiai szakíró, kép- és tördelőszerkesztő.
Gera Mihály | |
![]() | |
Gaál Zoltán: Gera Mihály, Tokió, 1997 | |
Született | 1931. október 26. Budapest |
Elhunyt | 2014. május 7. (82 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Iskolái |
|
Kitüntetései |
|
Sablon • Wikidata • Segítség |
Édesapja lakatossegéd volt, édesanyja háztartásbeli. A budapesti Fáy András Gimnáziumban érettségizett, majd az ELTE Nyelv- és Irodalomtudományi Karán folytatta tanulmányait, előbb könyvtár-magyar, később újságíró–magyar szakon. Négy év után a Ludas Matyi belső munkatársa lett. 1957-ben a forradalom alatt megjelent írásai miatt felmondtak neki.[3] Rövid ideig vásározó kiskereskedő volt, kevés sikerrel. Utána előadó a Magyar Vöröskereszt Országos Központjában, a propagandacsoportnál. Majd az Orvosegyetem című lap szerkesztőségébe került belső munkatársnak. Közben elvégezte az Újságíró Akadémia tördelő és képszerkesztő tanfolyamát, ott kezdett el a fotográfiával foglalkozni.
1965-től az idegen nyelvű Magyar Szemle tördelőszerkesztője, majd olvasószerkesztője, 1987-től az Új Tükör, 1990-től a Színházi Élet olvasószerkesztője, 1992–93-ban a Playboy magyar kiadásának vezetőszerkesztője.
Fotóval, főleg a kortárs magyar fotográfiával foglalkozó írásai 1972-től jelentek meg. 1975–1989 között a Fotóművészet egyik szerkesztője. 1977-től szakíró tagja a Magyar Fotóművészek Szövetségének. 1989–91-ben a Fotó című, havonta megjelenő szaklap felelős szerkesztője. 1985–89-ig a Fotóművészeti Galéria művészeti vezetője. 1982-től tíz éven át a Nagybaracskai Fotográfiai Alkotótelep művészeti vezetője.
2000–2003-ban a Magyar Fotográfusok Háza művészeti vezetőjeként, 1992–97-ben a Magyar Fotóművészek Szövetségének elnökeként tevékenykedett.
1994–96-ban a Pelikán Kiadó, 1997–2003-ban az Interart Stúdió Kft., 2004-től a Folpress Kiadó főszerkesztője.
Közel két évtizeden át oktatta a fotósokat a Bálint György Újságíró Iskolában az általa megalkotott, „képolvasás” névre keresztelt tantárgyra.
A szaktanfolyam mellett a fényképek megértését, elemzését, népszerűsítését szolgálták fotográfiai tárgyú rovatai a Magyar Szemlében (Kérek egy képet!), az Új Tükörben (Új Tükör-kép, 1988–89), az Európában (Európai pillanat, 1991), az IPM-ben (1994–95), a Sine Morbóban (1997–2011). 2007-től 2011-ig a negyedévenként megjelenő Fotós Szem közölte írásait.
1990-től kezdődően száznál több albumot szerkesztett. Az általa életre hívott, a kortárs fotográfusokat bemutató Fényképtár sorozat harminc kötetet ért meg. Budapest nagy rajongójaként rendszeresen dolgozott a Városháza Kiadónak; szellemi gyermeke a különleges, Csak képek sorozat: három, CD-méretű kötet egy tokban, a múlt, a jelen és a jövő egy-egy alkotóját mutatta be (összesen kilenc „doboznyi” könyv jelent meg életében). Nagyszabású, háromszáz fotót tartalmazó albumot szerkesztett Gink Károly és Nagygyörgy Sándor életművéből. Szerkesztője volt többek között Friedmann Endre (A pillanatból élek), Balla Demeter (Legyen meg a te akaratod), Urbán Tamás (Fotóriportok), Fejér Ernő (Üzenőfüzet), Zaránd Gyula (Díszlépés), Keleti Éva (Oly távol és közel) és Schäffer Zsuzsa (Amerre én járok) albumainak is.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.