(1940–2023) magyar művészettörténész, levéltáros From Wikipedia, the free encyclopedia
Galavics Géza (Győr, 1940. november 30. – Budapest, 2023. március 21.) magyar művészettörténész, történész, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. A magyarországi reneszánsz, barokk és klasszicista művészet neves kutatója. Nevéhez fűződik a magyar kertművészet-történeti kutatások megalapozása és kiszélesítése. 1990 és 2010 között az MTA Művészettörténeti Kutatóintézet régi művészettörténeti osztályának vezetője.
Galavics Géza | |
![]() | |
Az Identitás és kultúra a török hódoltság korában könyvbemutatón | |
Született | 1940. november 30.[1] Győr |
Elhunyt | 2023. március 21. (82 évesen)[2] Budapest[3][4] |
Állampolgársága | magyar[5] |
Foglalkozása | művészettörténész |
Iskolái | Eötvös Loránd Tudományegyetem (–1963) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Galavics Géza témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
1958-ban érettségizett, majd beiratkozott az Eötvös Loránd Tudományegyetem történelem–művészettörténet szakára. Itt szerzett középiskolai tanári diplomát 1963-ban. Ennek megszerzése után a Magyar Nemzeti Múzeum Történelmi Képcsarnoka segédmuzeológusaként kapott állást, később muzeológusi beosztásba került. 1971-ben az MTA Művészettörténeti Kutatócsoport (később: Kutatóintézet) tudományos munkatársa lett a régi művészettörténeti osztályon. 1985-ben tudományos főmunkatársi, 1991-ben tudományos tanácsadói beosztásba került. Közben 1990-ben az osztály vezetésével bízták meg. 1999-ben kutatóprofesszori megbízást kapott, osztályvezetői tisztsége megtartása mellett. Kutatóintézeti állása mellett az ELTE Habilitációs Bizottságának tagja volt. 2010-ben ment nyugdíjba a kutatóintézettől.
1987-ben védte meg a történettudományok (művészettörténet) kandidátusi, 1990-ben akadémiai doktori értekezését. Az MTA Művészettörténeti Bizottságának lett tagja, 1991 és 1999, valamint 2002 és 2008 között annak elnöke volt (a közte lévő időszakban alelnöke). 1994 és 2000 között a Magyar Tudományos Akadémia közgyűlésének doktori képviselője volt, majd 2001-ben megválasztották az akadémia levelező, 2019-ben pedig rendes tagjává. Később a Gyűjteményi Tanácsba is bekerült, majd átvette annak vezetését. Tagja még a Soproni Tudóstársaságnak is. Akadémiai tisztségei mellett a Magyar Művészettörténeti és Régészeti Társulat (MMRT) választmányi tagjává választották.
Fő kutatási területe a magyarországi reneszánsz, barokk és klasszicista művészet, valamint a kertművészet története volt.
A különböző korokkal kapcsolatban elsősorban a társadalmi-történeti kapcsolatrendszerrel, valamint művészettámogatókkal, mecénásokkal foglalkozik, így részletesebben az Esterházy család, II. Rákóczi Ferenc, a barokk kori főpapok és szerzetesrendek művészettörténetileg fontos tevékenységével. Külön könyvet írt a Habsburg-ház képzőművészetre tett hatásáról. Nevéhez fűződik a kertművészet magyarországi művészettörténeti feldolgozásának megkezdése. Munkásságához többször használja fel társtudományok eredményeit, azok szakfolyóirataiban is publikált időnként.
Több mint huszonöt művészettörténeti tárgyú könyv/monográfia szerzője (vagy társszerzője) volt. Munkáit elsősorban magyar, angol és német nyelven adta közre.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.