Phrügia, latinosan Phrygia, egyes magyar változatokban Frügia, Frígia, akkádul Muski egy rövid életű ókori anatóliai államalakulat volt, amely Urartu meggyengülésével párhuzamosan emelkedett fel, ám alig három évtizeden belül áldozatul esett a kimmerek támadásainak. Phrügia lakói a phrügök (más változatban frígek) voltak.
Phrüg Birodalom | |
történelmi | |
i. e. 800 k. – i. e. 695 k. | |
![]() | |
Phrügia elhelyezkedése Anatóliában | |
Általános adatok | |
Fővárosa | Gordion |
Kormányzat | |
Államforma | királyság |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Phrüg Birodalom témájú médiaállományokat. |
Elhelyezkedése
Phrügia Anatólia nyugati részén, a Halüsztől nyugatra, Lüdia és Müszia keleti szomszédságában alakult ki, majd a mai Törökország jelentős részét megszerezte maga számára. Fővárosa, Gordion később arról lett nevezetes, hogy Nagy Sándor itt vágta el az ún. „gordiuszi csomót”.
Története
Anatóliába a Kr. e. 13. század végétől kezdve több hullámban vándorolt be a Balkánról az akkád nyelvű forrásokban muskiknak nevezett nép, akik saját magukat a brüg népnévvel jelölték, és akiket a görögök pedig phrügöknek (phryges, Φρύγες) neveztek. (Napjainkban a muski-phrüg azonosságot a legtöbb tudós elfogadja, bár vannak, akik egyértelmű bizonyítékok híján óvatosan kezelik a kérdést.) Nagy valószínűséggel ők tehetők felelőssé a Hettita Birodalom Kr. e. 1200 körül bekövetkezett végső elpusztításáért. A görögök szerint a phrügök a trójai háború idején – a bronzkor végén – települtek át Ázsiába, ami lényegében megfelel a valóságnak.
Muskival már I. Tukulti-apil-ésarra (Kr. e. 1114. – Kr. e. 1076.) asszír király összecsapott, azonban a régészeti leletek arra utalnak, hogy egészen a Kr. e. 8. századig tartósan nem telepedett meg senki a területen.
Phrügia a Kr. e. 700-as évek legvégén szerveződött jelentős állammá. Az Újasszír Birodalom tisztában volt vele, hogy ha a két anatóliai nagyhatalom, Urartu és Muski összefog ellene, az végzetes lesz a számára. Ezért aztán Kr. e. 717-ben II. Sarrukín elfoglalta Karkemist, a két rivális felé közeledő Tabal fejedelemséget pedig beolvasztotta az országába.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/%CE%9F_%CF%84%CF%8D%CE%BC%CE%B2%CE%BF%CF%82_%28%CE%A4%CE%BF%CF%8D%CE%BC%CF%80%CE%B1%29_%CF%84%CE%BF%CF%85_%CE%B2%CE%B1%CF%83%CE%B9%CE%BB%CE%AD%CE%B1_%CE%9C%CE%AF%CE%B4%CE%B1_%CF%84%CE%B7%CF%82_%CE%A6%CF%81%CF%85%CE%B3%CE%AF%CE%B1_%CF%83%CF%84%CE%BF_%CE%93%CF%8C%CF%81%CE%B4%CE%B9%CE%BF%CE%BD.jpg/640px-%CE%9F_%CF%84%CF%8D%CE%BC%CE%B2%CE%BF%CF%82_%28%CE%A4%CE%BF%CF%8D%CE%BC%CF%80%CE%B1%29_%CF%84%CE%BF%CF%85_%CE%B2%CE%B1%CF%83%CE%B9%CE%BB%CE%AD%CE%B1_%CE%9C%CE%AF%CE%B4%CE%B1_%CF%84%CE%B7%CF%82_%CE%A6%CF%81%CF%85%CE%B3%CE%AF%CE%B1_%CF%83%CF%84%CE%BF_%CE%93%CF%8C%CF%81%CE%B4%CE%B9%CE%BF%CE%BD.jpg)
Phrügia királya ekkor Mita volt, akit a görögök a legendás, kezével mindent arannyá változtató, szamárfület növesztő Midaszként ismertek. Miután Kr. e. 714-ben Urartu végzetesen meggyengült Sarrukín hadjáratának köszönhetően, Midasz országára is sor került: a kilikiai (akkádul Que) helytartó támadásai következtében Kr. e. 709-ben Mita Sarrukín szövetségese lett, és a későbbiekben is közeledett hozzá. Minderre azonban kevés ideje maradt: az időszakban elárasztották a nomád kimmerek, majd a szkíták Anatóliát. Kr. e. 695 körül kezdődött a roham, amelynek során Gordion elpusztult. A hagyomány szerint Midasz önkezével vetett véget életének.
Phrügia területét a később ugyanerre a sorsa jutó Lüdia kebelezte be, majd a Perzsa Birodalom része lett. Ezt követően Nagy Sándor hódította meg, Kr. e. 188-ra pedig Pergamon ellenőrzése alá került. Keleti területén a kelták hozták létre Galatiát. Kr. e. 133-ban a Római Birodalom megörökölte Pergamont és a hozzá tartozó phrüg vidéket, ami Asia provincia része lett. Phrügia a római uralom alatt mindvégig kettéosztott maradt: egyik része Asia, a másik Galatia részét képezte, a területet jelölő elnevezés maga azonban egészen a Bizánci Birodalom bukásáig fennmaradt.
Phrügia a mitológiában
A hagyomány három phrüg királyt ismer: a trójai háború idején élt Mügdónt, illetve a történelminek tekinthető Gordiaszt és fiát, Midaszt. (Egyes források a Hadészben örök szenvedésre ítélt Tantaloszt is phrüg uralkodónak nevezik.) A mítosz szerint Gordiaszt jóslat alapján választották királlyá, és ő alapította a fővárost, Gordiont. Szekerét, ami elsőként juttatta fel a főisten templomához, áldozati tárgyként kiállította – ennek a része volt a gordiuszi csomó is.
A trákiai Midaszt ezzel szemben Szilénosszal és a szatírokkal hozzák kapcsolatba, akit Dionüszosz ajándékozott meg a mindent arannyá változtató érintéssel, Apollón pedig szamárfüleket varázsolt neki, amikor többre értékelte Pán sípjátékát az ő lantmuzsikájánál. Amikor meg akart szabadulni az egy idő után kínossá váló aranytapintástól, egy phrügiai folyóban mosta meg a kezét. Itt fogadta örökbe és helyezte Kübelé védelmébe a gyermektelen Gordiasz.
Kultúra
A phrügök nyelve az indoeurópai nyelvcsaládba tartozott. A görög ábécétől csak kevéssé eltérő írást használtak. A fríg nyelv a Kr. u. 6. századra halt ki végleg.
A phrüg vallás főistene a később Zeusszal azonosított lovas istenatya, Szabaziosz volt. Később a misztériumvallásokban nagy szerepet kapott a phrügiai istenanya, Kübelé (a római Cybele).
Gordiont feltárták a régészek. A leletek tanúsága szerint az épületek többsége megaron-alaprajzú volt, és fa galériákkal épültek. A fellegvárat mintegy 75 tumulusz veszi körül, melyek közül a legnagyobbat a hagyomány Midaszénak tekint. A mérete miatt épen maradt sírdombban számos bronz- és egyéb fémtárgyat találtak (aranyat, drágaköveket és más kincseket nem), illetve egy alacsony, 60 éves kora körül elhunyt férfi holttestét. Írásos bizonyítékok híján nem tudni biztosan, hogy Gordiasz vagy Midasz-e az itt eltemetett férfi.
Az aranytapintás legendája valószínűleg onnan eredhet, hogy a leletek nagy része nem klasszikus bronzból, hanem sárgarézből készült, ami színe miatt a nemesfémre hasonlít.
Források
- Roaf, Michael. A mezopotámiai világ atlasza (magyar nyelven). Budapest: Helikon – Magyar Könyvklub (1998). ISBN 963 208 507 8
- ↑ Matyszak: Philip Matyszak: Az ókori világ elfeledett népei. Budapest: Lingea. 2022. ISBN 978-963-505-097-0
Kapcsolódó szócikkek
- Fríg hangsor
- Bereküntészek
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.