(1880–1950) magyar statisztikus, egyetemi tanár, pénzügyminiszter, országgyűlési képviselő From Wikipedia, the free encyclopedia
Budfalvai Bud János (Dragomérfalva, Máramaros megye, 1880. május 30. – Budapest, Ferencváros, 1950. augusztus 7.)[4] statisztikus, miniszter, egyetemi tanár.[5]
Bud János | |
![]() | |
Magyarország pénzügyminisztere | |
Hivatali idő 1924. február 20. – 1928. szeptember 5. | |
Előd | Korányi Frigyes |
Utód | Wekerle Sándor |
Magyarország kereskedelemügyi minisztere | |
Hivatali idő 1929. augusztus 31. – 1931. augusztus 24. | |
Előd | Herrmann Miksa |
Utód | Kenéz Béla |
Született | 1880. május 30.[1] Dragomérfalva |
Elhunyt | 1950. augusztus 7. (70 évesen) Budapest[2] |
Párt | Egységes Párt |
Házastársa | Mária Etelka Anna Földváry |
Foglalkozás |
|
Iskolái | Eötvös Loránd Tudományegyetem (–1901)[3] |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bud János témájú médiaállományokat. |
Bud György és Ivasko Mária fia. A középiskolát a nagyváradi premontrei gimnáziumban végezte, majd a budapesti egyetemre került, ahol államtudományból doktorált. Már budapesti jogi tanulmányai alatt a Központi Statisztikai Hivatalba került, amelynek rövid ideig könyvtárát is vezette. 1910-től a kereskedelemügyi minisztériumban segédtitkár, 1916-ban a Közélelmezési Hivatalnál miniszteri tanácsos, majd 1918-ban az Országos Árvizsgáló Bizottság elnöke lett. Közben 1911-től a budapesti egyetemen a statisztika magántanára, 1920-tól pedig a műegyetem gazdaságpolitikai tanszékén nyilvános rendes tanár. Politikai karrierjének lezárulta után, 1931-től ismét elfoglalta egyetemi tanszékét. A Nemzetek Szövetsége pénzügyi bizottsága előtt képviselte Magyarországot.
Aktívan vett részt a görögkatolikus egyház életében is. Tagja volt a Magyar Görögkatolikusok Országos Szövetségének és a budapesti Rózsák terei Egyházközség képviselőtestületének. Egyik fő védnöke volt a Vasvári Pál Körnek, a budapesti görögkatolikus egyetemisták és főiskolások egyesületének.[6]
Több tudományos publikáció szerzője, emellett szerkesztője volt a Közgazdasági Szemlének is.
Érdemei elismeréséül 1925-ben megkapta az I. osztályú magyar érdemkeresztet.[7] Halálát húgyvérűség, vesekő megbetegedés, vérszegénység okozta. Felesége Földváry Mária volt.
1921-ben a közélelmezési minisztérium államtitkára, a Bethlen-kormányban 1922. október 19-től 1924. május 24-ig közélelmezési miniszter, 1924. november 15-től 1928. szeptember 5-ig pénzügyminiszter, majd 1928. szeptember 5-től 1931. augusztus 24-ig közgazdasági, ill. 1929. augusztus 31-től egyben kereskedelemügyi miniszter is. Pénzügyi politikája a bethleni konszolidáció érdekeinek szolgálatában állt. 1922-ben Rétságon nemzetgyűlési 1927-ben országgyűlési képviselővé választották a békéscsabai kerületben.
Pénzügyminiszterként az államháztartás pénzügyi egyensúlyát 3 félév alatt helyreállította, így a népszövetségi kölcsön kb. 2/3-át beruházásokra fordíthatták. Nevéhez fűződik a pengő bevezetése. Mindezzel megteremtette Klebelsberg Kunó kultúrpolitikájának pénzügyi alapjait.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.