magyarországi község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Borsodszentgyörgy község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Ózdi járásban. A falu korábbi neve Disznósd volt, 1935. április 1-jétől nevezik Borsodszentgyörgynek.
Borsodszentgyörgy | |||
![]() | |||
Jézus Szíve-szentségfülke a római katolikus templommal | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén | ||
Járás | Ózdi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Nikodém Kornél (független)[1] | ||
Irányítószám | 3623 | ||
Körzethívószám | 48 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1041 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 55,53 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 21,52 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Borsodszentgyörgy weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Borsodszentgyörgy témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Miskolctól közúton körülbelül 70 kilométerre nyugatra, Ózdtól 9 kilométerre délnyugatra terül el; a legközelebbi település a 6 kilométerre fekvő Arló. Zsáktelepülés, az országos úthálózatba a 25-ös főútból, annak 62+300-as kilométerszelvényénél, Arlón északnyugat felé kiágazó 23 114-es út köti be. Területe: 124 hektár belterület, 2028 hektár külterület.
A település a tatárjárás után jött létre, először 1371-ben említik. Ekkor még Disznós a neve, később Alsó- és Felsődisznós néven is említik. Eger ostromakor a török sereg feldúlta a falut, majd az egri vár eleste után a település török megszállás alá került. A magas adók miatt sok lakó elhagyta a falut.
Egy 1629-ből származó feljegyzésen már Szentgyörgyfalu a település neve, védőszentje, Szent György után. A 18. századtól Disznósd a neve, majd 1935. április 1-jétől Borsodszentgyörgy.
A 20. század első felében a lakosság mezőgazdaságból, bányászatból és iparból élt.
Disznósd település neve valamivel ellátottat, valamiben bővelkedőt jelentett. Itt: jó vadászterületet, vaddisznókban bővelkedő helyet jelentett.
A Borsodszentgyörgy nevet egyháza védőszentjéről, Szent György vértanúról kapta, a Borsod előtag pedig a vármegyének a neve, ahová tartozik.
A településen 2006. február 19-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert az előző faluvezetőnek – még tisztázást igénylő okból – megszűnt a polgármesteri tisztsége.[11] A választáson ennek ellenére ő is elindult, de 17,92 %-os eredményével, négy jelölt közül csak a harmadik helyet érte el.[7]
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1204 | 1197 | 1193 | 1130 | 1049 | 1041 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a településen a lakosságnak 95%-át magyar, az 5%-át cigány nemzetiségű[12] emberek alkották.
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,3%-a magyarnak, 8% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (11,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 72,5%, református 1,5%, görögkatolikus 0,8%, felekezeten kívüli 6,3% (18,1% nem válaszolt).[13]
2022-ben a lakosság 92,7%-a vallotta magát magyarnak, 4,2% cigánynak, 0,5% németnek, 0,4% szlováknak, 1,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 59,3% volt római katolikus, 1,2% református, 0,6% görög katolikus, 0,7% egyéb keresztény, 0,1% evangélikus, 0,1% ortodox, 8,9% felekezeten kívüli (28,1% nem válaszolt).[14]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.