város Horvátországban From Wikipedia, the free encyclopedia
Vrbovec (régi magyar neve Verbovecz) város és község Horvátországban Zágráb megyében. Közigazgatásilag Banovo, Brčevec, Celine, Cerik, Cerje, Dijaneš, Donji Tkalec, Dulepska, Đivan, Gaj, Gornji Tkalec, Gostović, Graberanec, Graberšćak, Greda, Konak, Krkač, Kućari, Lonjica, Lovrečka Varoš, Lovrečka Velika, Luka, Lukovo, Marenić, Martinska Ves, Naselje Stjepana Radića, Negovec, Novo Selo, Peskovec, Pirakovec, Podolec, Poljana, Poljanski Lug, Prilesje, Samoborec, Savska Cesta, Topolovec, Vrbovečki Pavlovec, Vrhovec és Žunci települések tartoznak hozzá.
Vrbovec | |
![]() | |
Vrbovec látképe | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Zágráb |
Község | Vrbovec |
Jogállás | város |
Polgármester | Vladimir Bregović |
Irányítószám | 10340 |
Körzethívószám | (+385) 01 |
Testvérvárosok | Lista |
Népesség | |
Teljes népesség | 12 981 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 140 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Vrbovec weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vrbovec témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Zágrábtól 36 km-re északkeletre, a megye északkeleti részén fekszik.
A település fennállásáról szóló első adat 1244-ben keletkezett. IV. Béla király ezen év áprilisában kelt oklevelében megerősíti Kálmán király adománylevelét, melyben "Verbouch" birtokát a szomszédos Rakonokkal (Rakovec) együtt, melyek addig körösi várföldek volt Junk ispánnak adja. Verbovec plébániatemplomát 1338-ban említik először. 1398-ban Luxemburgi Zsigmond a két birtokot egyesítve hűtlenség címén elvette addigi birtokosaitól és hívének Albeni Eberhard zágrábi püspöknek adományozta. 1436-ban az uradalmat a Cillei grófok vásárolták meg és 1461-ig maradt a család birtokában. Rakonok és Verbovec ezután Vitovec János báné majd fiaié, akiktől Mátyás király hűtlenség miatt elvette. 1489-ben fiának Corvin Jánosnak adta, ezután pedig Mária királynéé, II. Lajos feleségéé lett. A mohácsi csatát követően I. Ferdinánd Karlovich János bánnak adományozta. 1528-ban már említik Vebovec várkastélyát, melyet valószínűleg nem sokkal előbb a török ellen építettek. 1531-ben az uradalom birtokosa Zrínyi Miklós lett és 160 évig a család birtokában maradt. A horvát szábor 1554-ben hozott határozatával utasította Körös vármegye népét, hogy kezdjék meg azon fatörzsek kivágását, melyeket Verbovec erődítéseihez kell felhasználni. 1591-ben a török rövid időre Verbovec várát is elfoglalta és felgyújtotta. Ezután a várkastélyt teljesen újjáépítették, erődítéseit pedig a kastélyt övező paliszád kivételével fa helyett már kőből építették meg. A Zrínyiek kihalása után a birtok tulajdonosa a zágrábi káptalan és Batthyányi Ádám horvát bán lett. 1710-ben az uradalmat Patacsich Boldizsár vásárolta meg. Az 1755-ös parasztfelkelésben a parasztok Verbovec várkastélyát is felégették. Ezután Patacsichok az egykori vár egyik szárnyán, egy új, téglából épített kastélyt építtettek. Az új kastély szabályos téglalap alaprajzú, egyszintes építmény, lényegében ma is áll. A régi várkastély maradványai azonban teljesen eltűntek, helyét egy kisebb magaslat jelzi, melyen az új kastély parkja és a település plébániatemploma található. 1769-ben a Patacsichok megalapították a település első népiskoláját, 1800 körül pedig már postája is volt. 1834-ben Patacsich Eleonóra grófnő halála után a birtok újra a kincstáré lett. Fejlődésében nagy szerepet játszott, hogy 1870-ben bekapcsolták a vasúti forgalomba.
A városnak 1857-ben 781, 1910-ben 1713 lakosa volt. Trianonig Belovár-Kőrös vármegye Kőrösi járásához tartozott. 2001-ben a községnek 14658, a városnak magának 4862 lakosa volt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.