örmény katona, háborús hős From Wikipedia, the free encyclopedia
Vardan Sztepanján (örményül: Վարդան Ստեփանյան, Jereván, 1966. március 9. – Mjurisen , 1992. július 3.), avagy Dusman Vardan (örményül: Դուշման Վարդան, „dusman” azeriül, törökül és perzsául ellenséget jelent)[2] örmény katona, aki parancsnokként részt vett a hegyi-karabahi háborúban. Hazájában hősként tartják számon.[2][3][4][5][6]
Vardan Sztepanján | |
Született | 1966. március 9. Jereván, ![]() |
Elhunyt | 1992. július 3. (26 évesen) Myurishen, ![]() |
Beceneve | Dousman (ellenség) |
Állampolgársága | örmény |
Foglalkozása | katona |
Iskolái | Jereváni Állami Egyetem (jogtudomány) |
Kitüntetései |
|
Sírhelye | Yerablur |
Katonai pályafutása | |
Ország | |
Szolgálati ideje |
|
Háborúi, csatái | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
1966. március 9-én született Jerevánban, az Örmény Szovjet Szocialista Köztársaságban.[7] Szülővárosában a 32. számú Tumanyan Iskolában tanult, ahol 1983-ban végzett,[8] majd besorozták a Szovjet Hadseregbe. 1984 és 1986 között Afganisztánban szolgált, és részt vett az afganisztáni háborúban, amiért Bátorság érdemérem[8] és A Szovjet Fegyveres Erők 70 éves jubileumi érme[8] kitüntetésekben részesült. Miután leszerelt, a Jereváni Állami Egyetem jogi karára nyert felvételt.[8]
Sztepanján 1988 elején csatlakozott a karabahi nemzeti mozgalomhoz,[9] amelynek célja a főképp örmények lakta Hegyi-Karabah Autonóm Terület Azerbajdzsántól Örményországhoz csatolása volt. Eleinte az afganisztáni háború örmény veteránjait vezetve fegyvereket és felszerelést szállított a karabahi örményeknek.[8] 1989-től kezdve részt vett Idzsevan, Nojemberján , Ararat, Vardenisz és Goris települések védelmében. 1991-ben a háború eszkalálódásával Karabahba utazott és aktívan részt vett a harcokban, többek között Krzhkan és Laçın területén.[8] 1991-ben az utolsó szovjet csapatok kivonulásával az örmény és azeri erők álltak már csak szemben a konfliktusban. Az azeri hadsereg hamarosan körbezárták Karabah legnagyobb városát, Sztepanakertet. A Sztepanján vezette örmény önkéntesek sikeresen harcoltak a város Krkján kerületében.[7]
1992. május 8–9-én az örmény erők bevették Şuşa városát, ezzel megtörve Sztepanakert ostromát és visszavonulásra kényszerítette az azeri erőket. Az örmények úgy tartják, hogy Sztepanján aktívan közreműködött Şuşa felszabadításában.[7] Azerbajdzsán június közepén indított Goranboy néven indított hadműveletével kívánta kiszorítani az örmény erőket Észak-Karabah-ból. Stepanyan 1992. július 3-án egy aknarobbanásban esett el Martuni régió Mjurisen falujában.[7][8]
Sztepanján a Jerablur katonai temetőben nyugszik, nem messze az örmény fővárostól. 1993-ban posztumusz megkapta a Hegyi-Karabah Köztársaság Hadi Keresztjének Első Osztályát, 1996-ban pedig Örményország Hadi Keresztjének Második Osztályát.[8][10]
1994-ben a Jereváni Állami Egyetem jogi karán előadótermet nevezték el róla. Hegyi-Karabah Şuşa városában Dusman Vardan Sztepanján utca viseli nevét, múzeuma pedig Jerevánban található. Mjurisen falu közelében szobrot állítottak emlékére.[8]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.