Tőzeg
üledékes talajképző kőzet és talaj From Wikipedia, the free encyclopedia
üledékes talajképző kőzet és talaj From Wikipedia, the free encyclopedia
A tőzeg növényi eredetű üledékes talajképző kőzet és talaj, a félig szárazföldi humuszképződés terméke. A tőzeg érett, alacsonyabb szervesanyag-tartalmú és erősen átalakult formáját kotunak is nevezik.
A tőzeg az erősen nedves, víz által borított és levegőtől elzárt (anaerob) körülmények között, az ott elhalt növények törmelékéből képződik biológiai, kémiai és fizikai folyamatok révén. A tőzegképződésre alkalmas élőhelyeket tágabb értelemben lápoknak nevezzük, de a mára már kiszáradt lápok területén is fellelhető a tőzeg. Magyarországon valamennyi láp védett. A 2013-as „láptörvény” értelmében pár helyen engedélyezett a tőzegbányászat.
Tőzegképződésre alkalmas körülmények a tartósan lefolyástalan természeti helyek, lefűződött holtágak, sekély tavak, patakpartok területén alakultak ki, ahol a vízfelületet részben vagy egészben vízi növényzet, hínár, sás, nád, gyékény, és gyakran mohák, páfrányok nőtték be.
A tőzegféléket a színük alapján különböztetjük meg, s nevezzük el. A világos fehértőzegnél a növény szerkezete még jól látható, további bomlásnál egy homogénebb, szemmel alig felismerhető szerkezetlen anyag keletkezik, ez a barnatőzeg. A legidősebb tőzegréteg az úgynevezett feketetőzeg.
A tőzeget régen kézzel, tőzegásókkal termelték ki, ma erőgépek és szállítószalagok segítségével. Érdekességképpen megemlítendő, hogy Csór-Nádasdladány mellett évi 30–40 ezer tonna tőzeget bányásztak, a kitermelés 25–30 embernek adott munkát, a legnagyobb felhasználó pedig a Fővárosi Településtisztasági Vállalat volt, amely a szikkasztott szennyvíziszapot komposztálta a tőzeg segítségével. Ugyanott 2008-ban indult egy vállalkozás, ahol a tervek szerint egy esztendő alatt 10 és 25 ezer tonna közötti mennyiséget bányásznak majd ki virágföld készítése céljából. Az ország másik legnagyobb tőzegtelepei Zala vármegyében vannak. A természetvédők szerint a jelenlegi, fokozott kitermelés következtében a térségben lévő ivóvízkutak teljesen kiszáradtak, és a Balaton is komoly veszélybe került azzal, hogy a bányatavak nagy és utánpótlás nélküli párolgási felülettel bírnak. Ezek a bányatavak szerintük úgy alakultak ki, hogy a munkagépekkel felsértették azt a legfelső agyagréteget, amely nem engedte, hogy a nedvesség a föld mélyébe szivárogjon, és így veszítse el a vizét a magyar tenger.
A friss tőzegnek nagyon magas a víztartalma, ezért szállítás vagy égetés előtt szárítani kell. A tőzeget száraz állapotában tüzelőanyagként használják, nedvesebb állapotában pedig főként a talajminőség javítására. Átlagos fűtőértéke hasonló a barnaszénéhez, melynek az átlagos fűtőértéke 17 MJ/kg. A tőzegnek magas a hamutartalma is, és kémiai adalékkal kell a hamu olvadáspontját csökkentve megakadályozni az égetés korrozív és környezetszennyező hatását. A kiégetés ezért nagyon lassú, és ebből is kifolyólag számos tőzegfajtából csak silány minőségű tüzelőanyag lesz.
A tőzegfüstöt – főleg Skóciában – gyakran használják a malátawhisky alapanyagául szolgáló árpamaláta szárításához.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.