madárfaj From Wikipedia, the free encyclopedia
A törpeszarkapinty (Lepidopygia nana) a madarak osztályának a verébalakúak (Passeriformes) rendjébe, ezen belül a díszpintyfélék (Estrildidae) családjába tartozó faj.[1]
Törpeszarkapinty | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||
Lepidopygia nana (Pucheran, 1845) | ||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Törpeszarkapinty témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Törpeszarkapinty témájú kategóriát. | ||||||||||||||||||
A fajt Jacques Pucheran angol ornitológus írta le 1845-ben, a Pyrrhula nembe Pyrrhula nana néven. Sorolják a Lonchura nembe Lonchura nana néven[2] és a Lemuresthes nem egyetlen fajaként Lemuresthes nana néven is.[3]
Madagaszkár területén honos. Az egyetlen Madagaszkáron őshonos díszpintyféle! Természetes élőhelye a szubtrópusi és trópusi síkvidéki esőerdők, száraz erdők, szavannák, gyepek, és bozótosok, lápok és mocsarak, valamint szántok, legelők és vidéki kertek. Állandó, nem vonuló faj.[4]
Testhossza 9 centiméter.[5] A hím és a tojó azonos színűek. A homlok, a torok, a kantár és a szemkörnyék fekete, a fejtető sötétszürke. A fejoldalak ezüstszürkék. a hát és a szárnyak barna. A farkcsík és a felső farokfedők olajzöldek. A mell és a has világosbarna, halvány rózsaszín árnyalattal. A világosabb színű tollzászlók finom pikkelymintázatot hoznak létre. A melltollak szürkés árnyalatúak. Az alsó farokfedők feketék, sárgásbarna árnyalattal. A szem barna, a láb hússzínű. A felső csőrkáva fekete, az alsó sárgásbarna színű.
Fészekalja 4-7 fehér tojásból áll, amelyekből 11-12 nap múlva kelnek ki a fiókák. A fiatal madarak 21-25 napig maradnak a fészekben.
Az elterjedési területe nagyon nagy, egyedszáma pedig stabil. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel.[4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.