(1864–1946) magyar ügyvéd, politikus, miniszterelnök From Wikipedia, the free encyclopedia
Simonyi-Semadam Sándor Jenő (Csesznek, 1864. március 23. – Budapest, 1946. június 4.)[1] magyar ügyvéd és politikus, 1920. március 15. – 1920. július 19. között Magyarország miniszterelnöke. Nagy műveltséggel, széles látókörrel bírt, tagja volt a Magyar–Japán Társaságnak és kutatta a keleti nyelveket.
Simonyi-Semadam Sándor | |
![]() | |
Simonyi-Semadam Sándor (1920 körül) | |
A Magyar Királyság 25. miniszterelnöke | |
Hivatali idő 1920. március 15. – 1920. július 19. | |
Kormányzó | Horthy Miklós |
Előd | Huszár Károly |
Utód | Teleki Pál |
A Magyar Királyság belügyminisztere | |
Hivatali idő 1920. március 15. – április 19. | |
Előd | Beniczky Ödön |
Utód | Dömötör Mihály |
Született | 1864. március 23. Csesznek |
Elhunyt | 1946. június 4. (82 évesen) Budapest |
Sírhely | Farkasréti temető |
Párt | Katolikus Néppárt (1901–1918) Keresztényszociális Néppárt (1918–1919) Keresztény Nemzeti Egyesülés Pártja (1919–1921) Országos Kisgazdapárt (1921–1922) |
Választókerület | Németújvár |
Házastársa | szellőczei Kovács Szidónia |
Foglalkozás | ügyvéd |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Simonyi-Semadam Sándor témájú médiaállományokat. |
1864. március 23-án Cseszneken született, római katolikus polgári családban;[2][3][4] apja Semadam József (1827–1905),[5] a cseszneki kerület szolgabírója, anyja Hock Erzsébet volt. 1898. augusztus 1-jén Simonyi Sándor Dezső örökbe fogadta Semadam Sándort, aki onnantól fogva a "Simonyi-Semadam" kettős vezetéknevet viselte leányaival együtt. Simonyi-Semadam Sándor leánytestvére Semadam Mária Jozefa (1858–1927),[6] akinek a férje dr. Kováts Aladár (1867–1916), miniszteri osztálytanácsos.[7]
Feleségül vette nemes Kovács Szidónia (Buda, 1866. február 24.– Budapest, 1911. január 26.) kisasszonyt,[8][9] akinek a szülei nemes Kovács Pál (1821–1884), köz- és váltó- ügyvéd,[10] és Keller Szidónia (1840–1921) voltak.[11][12] Az apai nagyszülei nemes idősebb Kovács Pál (1785–1867), tanodai tanácsos, a Budapesti Kerület tanodai főfelügyelője, a magyar királyi Helytartó Tanácsnál a tanulmányi bizottmány ülnöke,[13] és Belnay Jozefin (1798–1891) voltak.[14] Simonyi-Semadam Sándor és nemes Kovács Szidónia frigyéből egy fia és két lánya született:
Jogásznak tanult Budapesten és Németországban, továbbá Észak-Amerikában, St. Louisban jogot és közgazdaságtant hallgatott. A jogi doktori oklevél megszerzése után ügyvédi vizsgát tett, és ügyvédi irodát nyitott. Az ügyvédi munkája mellett rendszeresen publikált politikai, közgazdasági és jogi tárgyú cikkeket. Írásai megjelentek a Hazánkban, az Alkotmányban, a Jogtudományi Közlönyben és a Szövetkezésben. Nagy műveltségű és széles látókörű ember volt. Sokat utazott, Európa nagy részét bejárta, de eljutott Afrikába, Amerikába és Ázsiába is. A keleti nyelvek kutatásával is foglalkozott.
Felesége Kovács Szidónia volt, akitől egy fia és két lánya született. Idősebb lányát, Erzsébetet (1892–1975) Mayer Miksa,[20] a Ganz-gyár mérnöke, Kandó Kálmán munkatársa vette feleségül, Margit lányát (1893–1976) pedig Miksa testvére, Mayer Géza, a szabadalmi bíróság alelnöke vette el. Sándor fia az első világháború után olasz hadifogságban halt meg.
1901-ben a Katolikus Néppárt politikusaként került be a politikai életbe. Rövid ideig tartó politikai pályafutása a Tanácsköztársaság bukását követően ívelt fel: 1920. március 15. és július 19. között Magyarország miniszterelnöke volt. Lemondását követően visszatért az ügyvédi pályához. 1946. június 4-én, Budapesten halt meg, hurutos tüdőgyulladás, szívbénulás következtében.
Politikai pályafutása Németújváron kezdődött, amikor 1901-ben néppárti politikusként országgyűlési képviselővé választották. Az őszirózsás forradalmat követően a Károlyi-kormány alatt visszavonult a politikai élettől. A Tanácsköztársaság idején ellenforradalmi tevékenység vádjával letartóztatták és túszként fogva tartották. A Keresztény Nemzeti Egyesülés Pártjának megalakulását követően a párt vezetőjeként tért vissza a politikai életbe. 1920-ban nemzetgyűlési képviselőnek választották, és február 18-án a nemzetgyűlés első alelnöke lett.
Simonyi meglehetősen zavaros időszakban, az első világháború utáni időben töltött be állami vezetői tisztségeket. 1920. március 15. – 1920. július 19. között Magyarország miniszterelnöke volt. A miniszterelnöki poszton kívül, amelyre Horthy Miklós, Magyarország kormányzója nevezte ki, ideiglenesen belügy- és külügyminiszter is volt. A megbízást a tiszántúli választásokig fogadta el. Az ő kormánya kényszerült a súlyos következményekkel járó trianoni békeszerződés aláírására. A szerződés aláírása (amelyre előtte egyetlen kormányfő sem vállalkozott) és a tiszántúli választások után lemondott. Lemondását követően 1921 tavaszán, az első királypuccs után még belépett az Országos Kisgazda- és Földműves Pártba, de 1922-től már nem vállalt további politikai szerepet.
A Magyar–Japán Társaság tagja volt, és azon fáradozott, hogy egyre több kulturális kapcsolat épüljön ki Japán és Magyarország között. 1922–1924 között a négytagú Országos Pénzügyi Tanács tagja és 1932–1945 között a Magyar Jelzálog Hitelbank kormánybiztosa volt. 1936-ban Horthy Miklós kormányzó titkos tanácsossá nevezte ki.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.