Az STS–2 volt a 2. amerikai űrrepülőgép-program és a Columbia űrrepülőgép 2. repülése. Az űrhajózás történetében először történt, hogy egy űrhajót – másik legénységgel – másodszor is a világűrbe juttassanak, valamint visszahozzanak a Földre.
STS–2 | |||||
![]() | |||||
![]() | |||||
Engle és Richard Truly | |||||
Repülésadatok | |||||
Űrügynökség | NASA | ||||
Személyzet | Engle Richard Truly | ||||
Tartalék személyzet | Thomas Mattingly Henry Hartsfield | ||||
Űrrepülőgép | Columbia | ||||
Hordozórakéta | Space Shuttle | ||||
NSSDC ID | [http://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraftDisplay.do?id=1981-111A 1981-111A 1981-111A] | ||||
A repülés paraméterei | |||||
Start | 1981. november 12. 10:09:59 EST | ||||
Starthely | 39-A | ||||
Keringések száma | 37 | ||||
Földet érés | |||||
ideje | 1981. november 14. 13:23:11 PST | ||||
helye | Edwards légitámaszpont | ||||
Időtartam | 2 nap 6 óra 13 perc 12 mp | ||||
Űrhajó tömege | 104 647 kg | ||||
Megtett távolság | 1 730 000 km[1] | ||||
Pálya | |||||
Perigeum | 222 km | ||||
Apogeum | 231 km | ||||
Pályamagasság | |||||
Föld körül | 222 - 231 km | ||||
Pályahajlás | |||||
Föld körül | 38,3° | ||||
Periódus | |||||
Föld körül | 89 perc | ||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz STS–2 témájú médiaállományokat. |
A repülés elsődleges célja a teljes rendszer világűrkörülmények között történő további tesztelése, illetve egy Föld-megfigyelési kísérletsorozat végrehajtása.
Első nap
A tervezett időpontot (1981. október 9.) üzemanyag szivárgás észlelése miatt elhalasztották. A második indítási időpontnál (november 4.) is megállították a visszaszámlálást (nyomáseltérés az egyik energiaellátási egységben), illetve túl magas volt a nyomás a hidraulikus rendszerben. Az ellenőrzési, javítási munkák elvégzését követően 1981. november 12-én a szilárd hajtóanyagú gyorsítórakéták (SRB) segítségével Floridából, a Cape Canaveral (KSC) Kennedy Űrközpontból, a 39A jelű indítóállványról emelkedett a magasba. Az orbitális pályája 89 perces, 38,3 fokos hajlásszögű, elliptikus pálya perigeuma 222 kilométer, az apogeuma 231 kilométer volt. Felszálló tömeg indításkor 2 027 698 kilogramm, műveleti tömege a pályán 104 647 kilogramm, leszálló tömeg 92 652 kilogramm. Szállított hasznos teher felszálláskor/leszállásnál8517 kilogramm
Az STS–1 tesztje után módosított láng és hanghatás csökkentő rendszernek köszönhetően az indítás során már nem sérült komolyabban a hővédőpajzs. Egyetlen hővédő csempe sem esett le, de 12 darab megsérült. Repülést követően megszüntették a külső üzemanyagtartály (ET) fehérre festését, amivel 272 kilogramm súlycsökkentést értek el.
Miután Föld körüli pályára álltak, az űrhajósok kinyitották a raktérajtót, és megkezdték a beépített rendszerek műszaki ellenőrzését, a számítógépek alkalmazhatóságát. Raktérben különböző mérőműszereket helyeztek el, amelyek a repülés során (indításkor, emelkedésnél, orbitális repülésnél, leszálláskor) fellépő erő- és hőhatásokat mérték. Az STS–1 útja során használt műszerekkel végezték a megismételt tesztrepülést. Kipróbálták a beépített kanadai Canadarm (RMS) manipulátor kart. Első típusa 50 méter kinyúlást biztosított (műholdak indítás/elfogása, külső munkák [kutatás, szerelések], hővédőpajzs külső ellenőrzése). 29 kísérletsorozatban újra kipróbálták a manőverező rendszer minden elemét.
STS–2 indítását követően első alkalommal észlelték a gyorsítórakéták O -gyűrűjének nyomásproblémáját. 1986-ban a 14. járat indításánál bekövetkezett Challenger űrrepülőgép tragédiája.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/STS-2_onboard_view.jpg/640px-STS-2_onboard_view.jpg)
Műszerek
- Development Flight Instrumentation (DFI) – az űrsikló rendszereinek folyamatos ellenőrzésére (felszállás, orbitális mozgás, leszállás),
- Aerodynamic Coefficient Identification Package (ACIP) – az űrsikló aerodinamikai tulajdonságait mérte a repülés ideje alatt,
- Az OSTA-1 (Office of Space and Terrestrial Applications-1) öt beépített (modul rendszerű) műszerével Föld-megfigyelési kísérletsorozat végeztek.
- Shuttle Radar Imaging ( SIR-A) – a Föld erőforrásait, környezet minőségét, az óceán és az időjárás körülményeit vizsgálta,
- Measurement of Air Pollution from Satellite (MAPS) – légszennyezés mérése,
- Induced Environment Contamination Monitor (IECM) – környezetszennyezés mérése, fényképezése,
- Orbiter Experiment Program (OEX) – az űrsikló aerodinamikai együtthatójának meghatározása,
- Detailed Supplementary Objective DSO S133 – az űrsikló kiegészítő programjainak ellenőrzése,
- DSO S134 – kozmikus sugárzás mérése,
- DSO S142 – az űrhajósok mozgásszervi változásainak mérése,
- HBT – biotechnológia kísérletek végzése,
- Passive Optical Sample Assembly (POSA) – az űrsikló passzív adatainak mérése
- Shuttle Multi-spectral Infrared Radiometer (MSMIRR) – multispektrális infravörös sugárzásmérő
- Ocean Color Experiment (OCE) – óceánok tanulmányozása színképelemzéssel,
- Features Identification and Location Experiment (FILE ) - tereptárgyak azonosítása, felismerése,
- Night/Day Optical Survey of Lightning (NOSL) – éjszakai/nappali viharjelző eszköz,
(zárójelben a repülések száma az STS–2-vel együtt)
- Joe Engle (1), parancsnok
- Richard Truly (1), pilóta
Tartalékszemélyzet
- Thomas Mattingly (0), parancsnok
- Henry Hartsfield (0), pilóta
Egy energiatermelő berendezés (energia- és vízellátás) meghibásodása miatt az öt naposra tervezett küldetést 2 napra rövidítette.
1981. november 14-én Kaliforniában az Edwards légitámaszponton (AFB) szállt le. Összesen 2 napot, 6 órát, 13 percet és 12 másodpercet (2,26 napot) töltött a világűrben. 1 074 757 mérföldet (1 729 347 kilométer) repült, 37 alkalommal kerülte meg a Földet.
Egy különlegesen kialakított Boeing 747 tetején visszatért kiinduló bázisára.
- STS–2. spacefacts.de. (Hozzáférés: 2013. augusztus 31.)
- STS–2. lib.cas.cz. [2013. október 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. augusztus 31.)
- STS–2. astronautix.com. (Hozzáférés: 2013. augusztus 31.)
- STS–2. ksc.nasa.gov. [2013. december 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. augusztus 31.)
Külföldi oldalak
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.