Ráday László
magyar nótaénekes, dalszerző From Wikipedia, the free encyclopedia
magyar nótaénekes, dalszerző From Wikipedia, the free encyclopedia
Ráday László magyar nóta énekes, a húszas–harmincas évek népszerű előadója. Pályáját meghatározta a trianoni békeszerződés utáni Magyarország hol hazafias, hol irredenta zenei világa. Ennek folytatásaként beállt azon művészek sorába, akik a háborúban való részvételre lelkesítették a lakosságot és a katonákat[* 1]. Jellegzetes és legjobban ismert műve az Első levél (Ne sírj utánam kedvesem) (Címlap). Részvevője volt az első nótaolimpiának, ahol ezüstkoszorúval tüntették ki. IPI kódja 00025205718
Ráday László | |
Született | 1912. november 11. Budapest |
Elhunyt | 1986 Miskolc |
Foglalkozása | zeneszerző |
Zenei pályafutása | |
Műfajok | könnyűzene, magyar nóta |
Aktív évek | 1920-1945 |
Kiadók | Nádor Kálmán |
Híres dal | Első levél |
Hangszer | zongora |
Tevékenység | a Magyar Királyi Állami Operaház tagja |
IPI-névazonosító | 00025205718 |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gyermekei: Ráday Ákos, Ráday Csilla Ágota (1941), Rádai Kálmán
Teljes neve Ráday László József. Apja Ráday József, anyja Szalay Mária Vilma. 1938-ban házasságot kötött Hanke Klára Julianna Leoploldinával. [1]
A Magyar Királyi Állami Operaház tagja, ügyelője, Palló Imre operaénekes barátja. 1944-ben több filmnek is a főszereplője, többek között az Ambrus Film által készített " Ne sírj utánam kedvesem " című filmnek.Ő játszotta Nagy Istvánt, "aki úgyis hazajön". A filmplakát alapján mint "ludovikás tisztet" 1945-ben internálják a dél-budai táborba. Rendőrindulót komponált Münnich Ferenc rendőr tábornok látogatása alkalmából. 1945 után el kellett hagynia Budapestet és Miskolcon telepedett le. Vendéglátóipari zenészként élt nyugdíjba vonulásáig. Dalait a Magyar Rádió műsoron tartotta, majd 1980-ban megjelent egy válogatáslemez, melyen az általa írt "Ha fáj a szívünk" című dal is hallható, Kalmár Pál előadásában. Ez a dal később szerepelt a "6:3" Játszd újra Tutti című filmben is, Kállai Ferenc előadásában, Cseh Tamás és Péterdi Péter hangszerelésében. Ráday kiváló társasági ember volt, történeteit életéről és életéből sokan szívesen hallgatták. Magánélete zaklatottabb volt, többször nősült. 1986-ban bekövetkezett halálakor nevelt lányával élt együtt Miskolcon, ott is temették el.
Saját szerzeményei [* 2]
Egy gyűjteményben a következő dalok lelhetők fel:(Katalógus) (legtöbbjüknek nem ő a szerzője)
További dalok:
Kétszer is látható a Két lány az utcán című filmben(Film),(imdb) Fényes Szabolcs – Békeffy István:
Saját szerzeménye hallható A tizedes meg a többiek című filmben:
Ennek a története tipikusan "Ráday". A hatvanas években Rudabányán a Bányász Presszóban zongorázott, és játszotta saját dalait is. A filmes stáb véletlenül pont ide tért be egy kávéra, és azonnal felismerték a "tékozló fiút".[* 3] A "Ne sírj utánam kedvesem" eredeti lemezét ő adta át, hogy abban a jelenetben ahol Darvas Iván a "báró" és Major Tamás cukrot dob a kutyának, korhűen hallható legyen a dal. Sajnálatos módon az elkészült film stáblistáján elfelejtettek megemlékezni róla, csak Sárközi Györgyöt a film zeneszerzőjének a nevét tüntették fel. Az hogy ki is Nagy István, találgatások tárgya volt. Valójában ő "Nagy István, az 1944-ben készült ugyanazon című film főszereplője, egy szakaszvezetőt alakít benne aki indul a frontra. A film az Ambrus Film gondozásában készült el. Kópiája nem maradt meg. A Budapest Orfeum Budapest Orfeum című, népszerű régi dalokból összeállított zenés darabban hallható volt ennek egy részlete [* 4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.