római katolikus egyházmegye From Wikipedia, the free encyclopedia
A Pécsi egyházmegye (latinul: Dioecesis Quinque Ecclesiensis) a római katolikus egyház egyik magyarországi egyházmegyéje, amit Szent István király alapított 1009-ben. Az egyházmegye püspöki székhelye Pécs.[3]Katedrálisa pedig a pécsi Szent Péter- és Szent Pál-székesegyház.
Pécsi egyházmegye (Dioecesis Quinque Ecclesiensis) | |
![]() | |
Elhelyezkedés | |
Ország | Magyarország |
Területi fennhatóság | Baranya vármegye, Tolna vármegye |
Főegyházmegye | Kalocsa-Kecskeméti |
![]() | |
Statisztikai adatok | |
Terület | 8200 km² |
Lakosság | |
Teljes | 660 000 (2010)[1] |
Egyházmegyéhez tartozók | 440 000 (2010)[1] (64,6%) |
Plébániák | 206[1] |
További jellemzők | |
Egyház | római katolikus egyház |
Rítus | latin |
Alapítás ideje | 1009 |
Alapító | I. István |
Székhely | Pécs |
Székesegyház | Szent Péter- és Szent Pál-székesegyház |
Papjai | 129[1] |
Vezetése | |
Püspök | Felföldi László megyéspüspök |
Metropolita | Bábel Balázs kalocsa-kecskeméti érsek |
Általános helynök | Dr. Kvanduk Frigyes |
Püspöki helynök | Szép Attila [2] |
Nyugalmazott püspök | Mayer Mihály |
Térkép | |
![]() | |
Pécsi egyházmegye | |
Honlap | |
Pécsi egyházmegye weboldala Pécsi egyházmegye a Catholic Hierarchy-n | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pécsi egyházmegye témájú médiaállományokat. |
Tolna és Baranya vármegye teljes területe, továbbá Somogy vármegye délkeleti falvai alkotják az egyházmegyét.[4]
Kristó Gyula szerint Baranyában a fekete magyarok laktak, akiket I. István magyar király legyőzött 1009 előtt. Az ő legyőzésük után tudták csak megalapítani a Pécsi püspökséget.[5][6]
A pécsi egyházmegye alapító okirata 1009. augusztus 23-án kelt oklevél, amelyet Azo pápai legátus jelenlétében írtak alá Győrben.[1] Ez tartalmazza a püspökség határleírását, ami a következő: a Duna, a Száva, a Bródnál beléfolyó Lisnice, a Baranya vármegye és Somogy vármegye határait alkotó Alma patak, a Tolnát határoló Lápa és Ozora (Sió) vizek, valamint Fejér vármegye felé Tápé és Zemony (Dunaföldvár) falvak. Csak a 13. századi szávaszentdemeteri per során szúrták be a „Kőárok” határt, ami a Sirmiumba vezető római aquaeductus vonala volt. A határleírás alapján tehát a pécsi püspökség hatásköre az alapításkor Tolna, Baranya és Valkó vármegyékre, valamint a Szerémségben lévő Bolgyánvár határispánságra (marchia) terjedt ki.[3]
A középkorban a bencések, a ciszterciek, premontrei rend, a domonkos-rend, a ferences rend, a karmeliták voltak jelen az egyházmegye területén, továbbá a templomosok és a johannita rend, mint lovagrendek is képviseltették magukat.[1] Ebben az időben az ország leggazdagabb egyházmegyéje volt.[1]
1543-ban az Oszmán Birodalom elfoglalta Pécset, és ezzel együtt az egyházmegyét is. Bár a püspöki tisztséget a hódoltság idején is betöltötték, de az aktuális pécsi püspök nem járt az egyházmegye területén. Ebben az időben 60-70 falu volt római katolikus az egyházmegye területén, az ő lelki gondozását a jezsuiták és a ferences rendiek végezték.[1]
A törökök elűzése utáni időkben fokozatosan tértek vissza a szerzetesrendek: ferencesek (1687), domonkosok (1690), pálosok (1694), kapucinusok (1698) és ágostonosok.[7] 1703-ban I. Lipót király visszaadta az egyháznak korábbi területeit. 1736-ban ismét megindult a teológiai képzés, felépült a papnevelde.[7] 1780-ban Pécs szabad királyi város lett, így az egyház elvesztette joghatóságait, továbbá a püspök főispánságát.[7]
1832-ben a frissen épült joglíceumba költöztették át Klimó György Püspöki Könyvtárat. Az 1850-es években Girk György püspök letelepítette az Irgalmas Nővérek rendjét a városban.[8]
Az 1950-es évek államosítása nyomán a papi képzés megszűnt, az egyház földjeit elvette az állam. A rendszerváltás után ezek a földek visszakerültek az egyház birtokába, és ismét folyt teológiai oktatás. 1991-ben Pogányba látogatott II. János Pál pápa.[8]
Fénykép | Név, beosztás | Születési helye, ideje | Kinevezés dátuma |
---|---|---|---|
Felföldi László Pécsi püspök |
Geszteréd, 1961. február 4. (63 éves) | 2020. november 16. | |
![]() |
Mayer Mihály nyugalmazott pécsi püspök |
Kisdorog, 1941. január 31. (83 éves) | pécsi segédpüspöknek kinevezve: 1988. december 23. Pécsi püspök: 1989. november 3. Nyugállományban: 2011. január 19.[9] |
Az egyházmegyében 9 esperesi kerület található:[10]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.