Koszovó fővárosa From Wikipedia, the free encyclopedia
Pristina (albánul Prishtinë / Prishtina; szerbül: Приштина / Priština) Koszovó fővárosa, egyben legnépesebb települése. Az ENSZ ellenőrzése alatt áll.
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Pristina | |||
![]() | |||
Balról jobbra: Panorámakép, Toronyóra, Skanderbeg Tér, Nemzeti Könyvtár, Újjászületés Emlékmű, Parlament, Nemzeti Múzeum és egy esti panorámakép | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Körzet | Pristina körzet | ||
Polgármester | Përparim Rama | ||
Irányítószám | 10000 | ||
Körzethívószám | 38 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 198 897 fő (2011)[1] | ||
– elővárosokkal | 550 000 fő | ||
Népsűrűség | 661 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 652 m | ||
Terület | 854 km² | ||
Időzóna | CET (UTC+1) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Pristina weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pristina témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
A város Koszovó kulturális, ipari és irányítási központja, székhelye a Pristinai Egyetemnek, valamint itt van Koszovó egyik legtöbbet használt repülőtere, a Pristina nemzetközi repülőtér.
A városnak több mint 200 ezer lakosa van, ezek többsége albán nemzetiségű, emellett laknak még itt szerbek, bosnyákok, cigányok is.
A középkorban István Milutin szerb király (uralkodott: 1282–1321) székhelye volt a város. 1389. június 28-án itt zajlott a rigómezei csata, amely a szerbek vereségével végződött. A főváros ezután egészen 1459-ig Szendrő vára volt.
A török időkben a Koszovói vilajet része volt. Az 1880-as években kiépítették a Szaloníki-Mitrovica vasutat, amelynek egyik állomása a város lett.
1912-ben Szerbia része lett. Az első világháborúban 1914-ben osztrák–magyar csapatok szállták meg és csak 1918-ban került vissza Szerbiához.
A második világháború idején Albánia része lett, így Olaszország megszállása alá került. 1943-ban az olasz csapatok helyére németek érkeztek. 1944-ig, a jugoszláv partizánok megérkezéséig az ő fennhatóságuk alá tartozott. A kommunista Jugoszlávia idején ismét Szerbia része, 1964-től a Koszovói Autonóm Köztársaság fővárosa volt. 1989-ben Slobodan Milošević megszüntette a tartomány autonómiáját és Szerbiához csatolta. 2008. február 17-től az önálló és független Koszovó fővárosa lett.
A 2015 elején kirobbant politikai válság után sokan hagyták el a várost és menekültek Európa több országába.[2]
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 15,8 | 20,2 | 26,0 | 29,0 | 32,3 | 36,3 | 39,2 | 36,8 | 34,4 | 29,3 | 22,0 | 15,6 | 39,2 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 2,4 | 5,5 | 10,5 | 15,7 | 20,7 | 23,9 | 26,4 | 26,7 | 23,1 | 17,1 | 10,1 | 4,1 | 15,6 |
Átlaghőmérséklet (°C) | −1,3 | 1,1 | 5,0 | 9,9 | 14,7 | 17,8 | 19,7 | 19,5 | 15,9 | 10,6 | 5,1 | 0,4 | 9,9 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −4,9 | −2,8 | 0,2 | 4,2 | 8,5 | 11,4 | 12,5 | 12,3 | 9,4 | 5,0 | 0,9 | −3,1 | 4,5 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −27,2 | −24,5 | −14,2 | −5,3 | −1,8 | 0,5 | 3,9 | 4,4 | −4,0 | −8,0 | −17,6 | −20,6 | −27,2 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 39 | 36 | 39 | 49 | 68 | 60 | 52 | 44 | 42 | 45 | 68 | 56 | 598 |
Havi napsütéses órák száma | 70 | 96 | 143 | 184 | 227 | 246 | 299 | 289 | 225 | 173 | 96 | 70 | 2118 |
Forrás: Republic Hydrometeorological Service of Serbia |
A város Koszovó médiacentruma is. Itt vannak az ország rádiós és televíziós központjai: az RTK, a Radio Kosova, a Radio Blue Sky, a TV 21 és a KTV.
Koha Ditore, Zeri, Bota Sot, Epoka e Re, Kosova Sot, Express és Lajmi.
A Pristinai Egyetem, amely 1970-ben alakult, a legmagasabb fokú oktatási intézmény Koszovóban, 13 kara van. Pristinában tudományos és művészeti akadémia is működik.
Koszovó parlamentje a városban van.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.