Az ozori és kohanóci Ottlikok régi nemesi családok voltak. Tagjaik közül tábornokok és magas rangú állami tisztviselők kerültek ki. 1912-ben született. Apja, Ottlik Géza, belügyminisztériumi titkár és császári kamarás, akit másfél éves korában elveszített. Anyja Cs. Szabó Erzsébet.[9] Ottlikot a hagyományoknak megfelelően katonatisztnek szánták, ezért 1923-tól katonai alreál- és főreáliskolákba íratták be, amitől egy életre elment a kedve a kaszárnyai fegyelemtől, és később felülmúlhatatlan krónikása lett a katonai nevelés embertelenségének. 1923-tól 1926-ig a kőszegi katonai alreáliskola, 1926-tól 1929-ig a budai katonai főreáliskola tanulója. 1930-ban érettségizett. Iskolás éveit a forradalmakat követő bethleni konszolidáció „rendcsináló” éveiben töltötte, otthonról hozva a franciás-angolos nyugatos műveltséget. Érettségi után a budapesti egyetem matematika-fizika szakára iratkozott be, ahol Fejér Lipót tanítványaként szerzett végbizonyítványt.
Első írásai 1931-ben jelentek meg a Napkeletben. Írásmódjára kezdetben Kosztolányi és Márai, valamint André Gide voltak nagy hatással. Egyetemi évei alatt az Új Nemzedék munkatársa, 1933-tól a Budapesti Hírlap bridzsrovatának szerkesztője. 1939-ben Babits közölte a NyugatbanA Drugeth-legenda című elbeszélését. Ekkoriban kristályosodott ki a jellem, ami alapvetően humanista, elutasította az úri szabályörökséget, nem kötött egyezséget semmilyen szabályrendszerrel, de ellenségnek sem tekintette őket, a fasizmust kivéve, de megtartva saját véleményét, az előkelő szenvtelenség álorcája mögött eltűrten, még némi tisztelettel is övezetten együtt tudott élni Horthyékkal, Rákosiékkal, Kádárékkal is. A háború alatt légoltalmi szolgálatra osztották be, és üldözötteket mentett, köztük Vas Istvánt is. Embermentő tevékenységéért a Jad Vasem a Világ Igaza címmel tüntette ki 1989-ben.[10]
A háború befejezésekor a magyar szellemi élet megújítását tervezte a Nyugat hagyományait folytatva. 1946-ig a Magyar Rádiódramaturgjaként dolgozott. Huszonöt év magyar irodalma címmel előadásokat tartott a rádióban, hangjátékokat fordított, és írt is (A Valencia-rejtély).1945-től 1957-ig a Magyar PEN Club titkára volt. Az Iskola a határon című regényének 1948-ban Tovább élők címmel elkészült első változatát maga kérte vissza kiadójától.
Az 1948-ban örökölt 67 kh földjét azonnal, ellenszolgáltatás nélkül felajánlotta a termelőszövetkezeteknek, ebből az állam 53 hold földet fogadott el. 1949-től kezdve a megmaradt 14 kh után földadót kellett fizetnie („mezőgazdasági fejlesztési járulék”), s emiatt 1952-ben (az 1952. évi 2. sz. törvényerejű rendelet értelmében), noha soha nem volt nagygazda, kuláknak nyilvánították. A kitelepítéstől csak a Magyar Írószövetség közbenjárása mentette meg.
A Rákosi-korszakban uralkodó dogmatikus irodalompolitika éveiben kiszorult az irodalmi életből, fordításokból élt. Kényszerű hallgatása 1957-ben ért véget, mikor megjelent Hajnali háztetők című kisregénye, amelynek első változatát még 1944-ben adta közre a Magyar Csillag. Nagyobb mértékben írta újra az Iskola a határon című regényét, amely 1959-ben jelent meg. Alkotói módszeréhez tartozott, hogy műveit évtizedeken át csiszolgatta.
1960 őszén Ottlikot kitűnő műfordításaiért az angol kormány tanulmányútra hívta meg Londonba. 1969-ben megjelent elbeszéléskötetében csak a könyv címét is adó Minden megvan volt új. Az egyetlen hosszabb terjedelmű műve, amely az Iskola a határon ikerdarabjaként készült, a Lengyel Péter gondozásában megjelent Buda, bár végső, Ottlikra jellemző keretbe ágyazottságát, többszörös betétességét nem nyerte el, mégis az Iskola a határon méltó folytatásának tarthatjuk. 1981-ben József Attila-díjat, 1984-ben Déry Tibor-díjat, 1985-ben Kossuth-díjat, 1988-ban Szép Ernő-jutalmat, 1990-ben Örley István-díjat kapott.
Ottlik irodalmi életműve nem nagy, holott szakadatlanul dolgozott. Műfordításainak száma sokkal nagyobb, mint eredeti műveié. Regényei, kisregényei, novellái, tanulmányai, kisebb esszéi és kritikái együtt beleférnek öt nem túl terjedelmes kötetbe.
Emléktáblája Krisztinavárosban, az Attila út 45. sz. ház falán, ahol 1958-tól haláláig lakott
Emléktáblája a Szent Lukács Gyógyfürdőben
Mellszobra Kőszegen
A játékkal fiatal korában kötelezte el magát. A 30-as évek magyar aranycsapatainak tagjai, világ- és európai bajnokok között kezdte el pályafutását. Különösen nagy tehetséget mutatott fel az úgynevezett technikai versenyeken. 1937-ben már az ifjúsági válogatott tagja volt, az ekkor rendezett budapesti világbajnokságról tudósította a londoni The Timest. Szakírói munkásságát 1936-ban kezdte a Budapesti Hírlap bridzsrovatának beindításával. Később, a háború előtt és után
is rövid ideig tagja volt a magyar bridzsfolyóirat szerkesztőbizottságának. Nemzetközi ismertségre 1967-ben tett szert, amikor cikke jelent meg a legismertebb amerikai szaklapban. A Nemzetközi Bridzs Akadémia ezért elsőként neki ítélte
„Az év legjobb bridzsírása” díjat. Az amerikai folyóirat 1974-ben már Ottlik 10 részes cikksorozatát közölte a játéktechnika addig fel nem tárt területeiről.
Ismertsége csodálattá fokozódott, rendszeres vendége volt a bridzs világeseményeinek.
Könyvét, az Adventures in card playt[11] angolul Hugh Kelsey ismert szakíróval közösen jelentette meg, 1979-ben. A művet azóta is a legjobb és legnépszerűbb szakkönyvek között tartják számon. Magyarul 1994-ben, Ottlik halála után jelent meg Kalandos hajózás a bridzs ismeretlen vizein[12] címmel, Homonnay Géza és Kelen Károly fordításában.
Petőfi Irodalmi Múzeum a Minden megvan című emlékkiállításával és az Emlékezések Ottlik Gézára című virtuális kiállításával emlékezik az íróra
Május 9-én, egyszerre három városban, Kőszegen, Budapesten és Gödöllőn egy időben, két nyelven – magyarul és angolul – tartottak születésnapi maratoni felolvasást, ezt követően pedig egészen jövő év januárjáig harminc különböző rendezvény, felolvasóest, vetélkedő, kiállítás irodalmi séta és irodalmi konferencia várja az érdeklődőket.[13]
Az Ottlik – 100 elnevezésű kőszegi eseménysorozat 2012 májusában tudományos konferenciával, tanulmánygyűjtemény kiadásával, szoboravatással, diákvetélkedővel adózott az író emlékének.
Kőszeg Város Önkormányzata és a Jurisich Miklós Gimnázium az évfordulója alkalmából, rá emlékezve film- és irodalmi pályázatot hirdetett középiskolások részére.
Magvető Kiadó a Hajnali háztetők különleges kiadásával köszöntötte.
A közszolgálati csatornák napokon át sugározták az Ottlik-művekből a korábbi években készült adaptációkat.
Albert Gábor: Ottlik Géza testamentuma, Hitel, 1994, 2. sz. 92-94. old.
Almási Miklós: Egy nevelődési regény a középosztályról = Valóság és varázslat, szerkesztő: Kabdebó Lóránt, 1979, Budapest, 303-320. old.
Angyalosi Gergely: Ezze van az embernek, Határ, 1994, 1. sz.
„Az étheren át…” Ottlikkal beszélget Salamon István, Kortárs, 1985, 11. sz. 109-117. old. és Látóhatár, 1985, 11. sz. 22-37. old.
Balassa Péter: „Valami keletkezik” – „Semmit sem csinálni”. Naplórészlet Ottlikról, a '80-as években, Újhold Évkönyv, 1987, 2. k. 171-178. old.
Balassa Péter: Az végeknél (Kommentár Ottlikhoz, avagy a műelemzés bukása) = B. P.: A színeváltozás, 1982, 253-292. old.
Balassa Péter: Egy regény mint gobelin. Ottlik és Esterházy – egyetlen lapon = B. P.: Észjárások és formák, 1985, Budapest, Tankönyvkiadó, 308-321. old.
Balassa Péter: Íme a Próza (Ottlik Géza könyvéről) = B. P.: A színeváltozás, 1982, 293-301. old.
Balassa Péter: Ottlik és a hó,Jelenkor, 1982, 5. sz. 407-412. old.
Farkas Edit: Az elbeszélés nehézségei Ottlik Géza Iskola a határon című regényében, Nyelv- és Irodalomtudományi Közlemények, 1993, 1/2. sz. 47-65. old.
Ferencz Győző: Ottlikról külföldieknek = F. Gy.: Hol a költészet mostanában?, 1999, Budapest, Nagyvilág, 115-118. old.
Kőrizs Imre: Retus, Élet és Irodalom, 1996, 27. sz. 14. old.
Kőrösi Zoltán: Egy léthelyzet dokumentumai, Kortárs, 1990. 1. sz. 153-156. old.
Kukorelly Endre: Kedvenc, 1996, Pécs
Kukorelly Endre: Könnyű elakadni, Magyar Narancs, 1993. július 15.
Kulcsár Szabó Ernő: A regényi funkció három modellje = Műalkotás-szöveg-hatás. 1987, Budapest, Magvető k., 197-249. old.
Lehoczky Gergely: Új magyar regény. Ottlik Géza: Iskola a határon, Új Látóhatár, 1961, 134-142. old.
Lékay Ottó: Ottlik Géza: Iskola a határon = A Könyvtáros, 1960. 148-149. old. és Könyvbarát, 1960, 2. sz. 84-85. old.
Lengyel Balázs: Ami volt: van. Ottlik köszöntése, = L. B.: Egy magatartás története, 337-342. old.
Lengyel Balázs: Az Iskola megmaradása. Ottlik Géza köszöntése = L. B.: Közelképek, 1979, 464-469. old.
Lengyel Balázs: Cédulák az Ottlik-stílusról, in: Jelenkor, 1987, 5. sz. 396-399. old.
Lengyel Balázs: Ottlik Géza elbeszélései = L. B.: Hagyomány és kísérlet, 1972, 327-332. old.
Lengyel Balázs: Ottlik Géza hatvan éves, Élet és Irodalom, 1972, 19. sz. 11. old.
Lengyel Balázs: Ottlik igaza, Kortárs, 1992, 12. sz. 17-18. old.
Lengyel Balázs: Zöld és arany, 1988, Budapest, Magvető k., 312-318. old.
Lengyel Péter: A kedves polcom, Magyar Napló, 1992, 9. sz. 33. old.
Lengyel Péter: Adósság. Ottlik Géza: Iskola a határon, Mozgó Világ, 1976, 1. sz. 95-108. old.
Lengyel Péter: Látogatóban Ottlik Gézánál, Élet és Irodalom, 1970, 11. sz. és Látogatóban, szerkesztő: L. P., 1971, 211-218. old.
Ligeti Vilma: Ottlik Géza: Iskola a határon, Népművelés, 1960, 1. sz. 29. old.
Margócsy István: „Nagyon komoly játékok” = Tanulmányok, kritikák, 1996, Budapest, Pesti Szalon, 135-142. old.
Mártonffy Marcell: Párhuzamosok találkozása: Az Iskola a határon biblikus értékeléséhez = M. M.: Folyamatos kezdet, 1999, Pécs, Jelenkor, 279-296. old.
Martos Gábor: Ismeretlen fényképek az Ottlik család tagjairól, Jelenkor, 1997, 1. sz. 31-36. old.
Medve A. Zoltán: Senkiföldjén, valahogy, Jelenkor, 1992, 5. sz. 398-402. old.
Mélylégzés. Adalékok Ottlik Géza Iskola a határon című regényének világához; szerkesztő: Fűzfa Balázs, bibliográfia Sáray Anna; Savaria University Press, Szombathely, 1997.
Mészáros Sándor: Egy másik regény – Az Iskola a határon első szövegváltozata, Élet és Irodalom, 2000. 1. sz. 15. old.
Mihályfi Gábor: Nézzünk még egyszer hátra…, Élet és Irodalom, 1969, augusztus 5. 4. oldal
Mohai V. Lajos: Célt érni, prózát írni = M. V. L.: Papírbóják, 1996, Budapest, Karinthy, 56-59. old.
Mohai V. Lajos: Húsz év az olvasásra = M. V. L.: Papírbóják, 1996, Budapest, Karinthy, 47-55. old.
Mohai V. Lajos: Kétkezes regény? Az Ottlik -rejtély, HVG, 1999. március 6.
Mosa Diána: Ottlik, a semmi és Dsida, BÁR, 2013 (89. évf.) 3. szám, 89-100. old.
N. Pál József: „…védeni egy kis várat…”, Kortárs, 2000, 2. sz. 101-109. old.
Nagy Edit: Lánc, lánc, háló-lánc – Mű és valóság viszonyáról Madách Imre, Karinthy Frigyes és Ottlik Géza írói világában, in: Költészet és gondolkodás, szerk.: Loboczky János, Eger, 2007, 89-106.
Nagy Edit: Lánc, lánc, háló-lánc II. A "nem időben, hanem térben" megírt Tragédiáról, XV. Madách Szimpózium, 2008, 141-158.
Nagy Edit: A világba vetett bizalom és az idiotikus honvágy. Párhuzamok Ottlik Géza és Kertész Imre regényvilágában, in: "... száz év múlva is emlékezett dolgokra ..." Ottlik Géza első évszázada, Savaria Univrsity Press, Szombathely, 2015, 129-141.
Nagy Edit: Élet az amorális időben, írás a néző/idegen idejében. Párhuzamok Ottlik Géza és Kertész Imre (regény)világában, in: A mindenség ernyőjére kivetítve, szerk.: Osztroluczky Sarolta, Kortárs Kiadó, Bp., 265-278.
Nagy Péter: Hová néz az irodalmár?, Élet és Irodalom, 1969. augusztus 5. 4. oldal
[Nagy Zoltán]: Ottlik Géza: Iskola a határon, Észak-Magyarország, 1960. január 27., 22. sz.
Nekrológok, Magyar Napló, 1990, 44. sz. 1., 3-5. és 16. old.
Nemeskürty István: A lélek helyes tartása az íráshoz, Élet és Irodalom, 1987, 19. sz. 7. old.
Nemeskürty István: Ottlik Géza, Kortárs, 1982., 5. sz. 775-776. old.
Nyárády Gábor: Amiről Ottlik nem beszél, Jelenkor, 1994, 3. sz. 263-271. old.
Olasz Sándor: Az első Ottlik-monográfia, Hitel, 1995, 1 sz. 98-101. old.
Olasz Sándor: Az Iskola a határon ősváltozata, Hitel, 2000, 11 sz. 101-104. old.
Olasz Sándor: Ottlik Géza halálára, Tiszatáj, 1991, hátsó borítóbelső
Ottlik 70 éves köszöntése 1982-ben: -kes [Berkes Erzsébet], Magyar Nemzet, 5. 9., 6. old.; Felde Györgyi, Népszabadság, 5. 8., 15. old.; Hornyik Miklós. Magyar Képes Újság, 11., 27. old.; Makai Tóth Mária. Dél-Magyarország, 5. 8., 7. old.; Dolgozók Lapja, 5. 8., 6. old.; Népújság, 5. 8., 8. old.; Nógrád, 5. 8., 9. old.; Vas Népe, 5. 8., 9. old.; Zalai Hírlap, 5. 8., 7. old.; Mátyás István, Pest Megyei Hírlap, 5. 8., 9. old.; Cs. Szabó László, Kortárs, 5. sz., 773-4. old.; T. M., Kisalföld, 5. 8., 9. old.; Tarján Tamás, Kritika, 5. sz. 21. old.
Ottlik 75 éves köszöntése 1987-ben: -kes [Berkes Erzsébet], Magyar Nemzet, 5. 9., 9. old.; Kabdebó Lóránt, Magyar Hírlap, 5. 9., 5. old.; Nemeskürty István, Élet és Irodalom, 19. sz. 7. old.; Rónay László, Új Tükör, 19. sz. 17. old.; D. Szabó Ede, Magyar Ifjúság, 19. sz. 6. old.; V. K. [Végh Károly]: Népszabadság, 5. 9., 15. old.
Ottlik Géza és a Vigilia, Vigília, 1983, 4. sz. 297-298. old.
Ottlik Géza levelei Rónay Györgynek, Vigília, 1983, 4. sz. 299-301. old.
Ottlik-mozaik, összeállította: G. Merva Mária, Holmi, 1995, 5. sz. 1362–1376. old.
Pályi András: Ottlik Géza: Minden megvan, Tiszatáj, 1970, 1167–1169. old.
Pásztor Bertalan: Az Ottlik-regény hetedik fejezete, Magyartanítás, 1984, 4. 185-187. old.
Pomogáts Béla: A regény: tett, Új Tükör, 1985, 14. sz. 18. old.
Pomogáts Béla: A számvetés iskolája, = Sorsát kereső irodalom. Budapest, 1979, Magvető, 185-217. old.
Pomogáts Béla: Ottlik Géza: Minden megvan, Alföld, 1970. 8. sz. 75-77. old.
Pomogáts Béla: Ottlik Géza: Próza, Könyvvilág, 1980. 6. sz. 2. old. és Üzenet, 1980. 10. sz. 567-568. old.
Poszler György: Isten óvja a Trieszti öblöt,Újhold Évkönyv, 1988. 1. k. 425-427. old. és az Ottlik-emlékkönyvben
[Ruffy Péter]: Ottlik Géza: Iskola a határon, Magyar Nemzet, 1960. január 26., 21. sz. 4. old.
Tandori Dezső: Egy húszéves regény. Ottlik Géza: Iskola a határon, Kortárs, 1979. 11. 1793–1802. old.
Tandori Dezső: Párbeszéd Ottlik Gézáról. A rendezetlen dolgok még ismeretlen valódibb rendje, Új Írás, 1981. 8. sz. 89-93. old.
Tandori Dezső: Hány óra Buda = T. D.: Kísértetként a Krisztinán, 1994, 101-104. old.
Tandori Dezső: Budán innen, Budán túl = T. D.: Madárzsoké, 1995, 182-211. old.
Tar Patrícia: Az önéletrajzi térregény, Életünk, 2000. 7/8. sz. 594-599. old.
Tatár Sándor: A létezés-szakma: elébevágni a nyelvnek, Életünk, 1990. 8. sz. 658-665. old.
Teleki László: Ottlik Géza: Iskola a határon, Köznevelés, 1960. 9. sz. hátsó borító
Thomka Beáta: Ottlik nyitva maradt ajtai, Híd, 1979. 11. sz. 1318–1322. old.
Tolcsvai Nagy Gábor: A „tökéletes mondatok” poétikája Ottlik prózájában = T. N. G.: „Nem találunk szavakat”, 1999, Pozsony, Kalligram, 128-148. old.
Tóth Anikó, N.: Bolyongás Ottlik Budájá(ba)n = N. T. A.: Kísérlet a megszólalásra és elnémulásra, 1999, Pozsony, Kalligram, 56-67. old.
Tóth Dezső: Ottlik Géza: Iskola a határon, Kortárs, 1960. 3. 461-463. old.
Tóth Dezső: Életünk-regényeink, 1963, Budapest, Szépirodalmi kiadó, 134-142. old.
Tőzsér Árpád: Iskola a határon, Magyar Napló, 1992. 10. sz. 4-5. old.
Tőzsér Árpád: Iskola Hranicén: Ottlik-Musil párhuzamok = T. Á.: A nem létező tárgy tanulmányozása, 1999, Pozsony, Kalligram, 19-26. old
Tatár Imre: Ottlik Géza: Iskola a határon, Esti Hírlap, 1960. január 14., 11. sz.
Turcsányi Márta: Iskola a határon = Kelecsényi László, Osztovics Miklós, T. M.: Középiskolai kötelező olvasmányok elemzése, 1999, Budapest, Corvina, 220-226. old.
V. K.: Ottlik Géza 75, Népszabadság, 1987. május 9., 15. old.
Varga Lajos Márton: Ottlik Géza: Próza, Kritika, 1980. 10. sz. 30-31. old.
Veress Miklós: Tekintet Ottlikra, Tekintet, 2000. 6. sz. 121-122. old.
Vezér Erzsébet: Kottlik Géza: Alrealisták a határon, Új írás, 1961. augusztus
Wernitzer Julianna: Hallgatás és tett, Magyartanítás, 1983. 4. sz. 154-163. old.
Ottlik. Emlékkönyv; válogatta és szerkesztette: Kelecsényi László; Pesti Szalon, Budapest, 1996
Mélylégzés. Adalékok Ottlik Géza Iskola a határon című regényének világához; szerkesztő: Fűzfa Balázs, bibliográfia Sáray Anna; Savaria University Press, Szombathely, 1997
Kelecsényi László: A szabadság enyhe mámora. Ottlik Géza életei; Magvető, Budapest, 2000
Az elbeszélés nehézségei. Ottlik olvasókönyv; válogatta és szerkesztette: Kelecsényi László; Holnap, Budapest, 2001
Kamarás István: Olvasó a határon. Az Iskola a határon fogadtatásának és befogadásának vizsgálata; Pont–Savaria University Press, Budapest–Szombathely, 2002 (Élményközpontú irodalomtanítás)
Tátrai Szilárd: A történet hangsúlyozott elbeszéltsége mint a történetmondás pragmatikus alakzata. Ottlik Géza: Iskola a határon; Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 2002 (Az alakzatok világa)
Korda Eszter: Ecset és toll. Az Ottlik-próza vizuális narrációja; Fekete Sas, Budapest, 2005 (Szó_köz)
Fűzfa Balázs: "…sem azé, aki fut…" Ottlik Géza Iskola a határon című regénye a hagyomány, a prózapoétika, a hipertextualitás és a recepció tükrében; Argumentum, Budapest, 2006 (Irodalomtörténeti füzetek)
Sümegi István: A boldogság íze. Ottlik Géza történetei; Jelenkor, Pécs, 2006
Éjszakai hajózás. In memoriam Ottlik Géza; válogatta, összeállította és szerkesztette: Hornyik Miklós; Nap, Budapest, 2006 (In memoriam)
"Csinálj vele, amit akarsz, édes öregem!". Ottlik Géza (újra)olvasásának lehetőségei. A Szegeden, 2007. november 22-23-án rendezett konferencia előadásainak bővített és szerkesztett szövege; szerkesztő: Sághy Miklós; Savaria University Press, Szombathely, 2009 (Ottlik-könyvtár)
"...ami biztosan van...". Itt kezdődött a posztmodern? A Kőszegen, 2009. november 6-8-án, az Iskola a határon megjelenésének 50. évfordulója tiszteletére rendezett Ottlik-konferencia előadásainak bővített és szerkesztett szövege; szerkesztő: Finta Gábor, Fűzfa Balázs; Savaria University Press, Szombathely, 2012 (Ottlik-könyvtár)
Ottlik + mások. Tisztelet Ottlik Gézának; szerk., bev. Kirschner Péter, ill. Kaján Tibor; Tevan Alapítvány, Budapest, 2012 (Tevan könyvtár)
"Próza az, amit kinyomtatnak". Tanulmányok Ottlik Gézáról; szerkesztő: Bednanics Gábor; PIM, Budapest, 2013 (PIM studiolo)
Teremy Krisztina: Ottlik Géza Iskola a határon című regényének pedagógiai szempontú elemzése. Szakdolgozat, 2012; ELTE Eötvös Kiadó, 2015 (TEPA könyvek)
"...száz év múlva is emlékezett dolgokra...". Ottlik Géza első évszázada. A Kőszegen, 2012. május 11-12-én, Ottlik Géza születésének 100. évfordulója tiszteletére rendezett konferencia előadásainak szerkesztett szövegei. A Budapesten, 2013. november 30-án a Buda megjelenésének 20. évfordulója alkalmából tartott konferencia előadásainak szövegei. A Kőszegen, 2012. május 9-én rendezett Ottlik-szoboravatón elhangzott előadások anyaga; szerkesztő: Finta Gábor, Fűzfa Balázs; Savaria University Press, Szombathely, 2015 (Ottlik-könyvtár)
Kelecsényi László: Ideje van. Ottlik-tanszerláda; Savaria University Press, Szombathely, 2019 (Ottlik-könyvtár)
Vásári Melinda: Hangzó tér. Az érzékiség dimenziói Mészöly, Nádas és Ottlik műveiben; Kijárat, Bp., 2019
Osztroluczky Sarolta: A mindenség ernyőjére kivetítve. Hatvanéves az Iskola a határon; Kortárs, Bp., 2021