From Wikipedia, the free encyclopedia
Mulegé község Mexikó Déli-Alsó-Kalifornia államának északi részén. Területe 32 058 km², ezzel a második legnagyobb területű község egész Mexikóban. Lakossága viszont (2010-es adat) csak 59 114 fő, így népsűrűsége rendkívül alacsony. A községközpont Santa Rosalía, itt 11 765-en élnek, a legnagyobb település viszont a sólepárlásáról és a szürke bálnáiról ismert Guerrero Negro (13 054 fő).[2]
Mulegé község (Municipio de Mulegé) | |||
![]() | |||
Látkép Heroica Mulegé közelében | |||
| |||
Adatok | |||
Ország | ![]() | ||
Állam | Déli-Alsó-Kalifornia | ||
Székhely | Santa Rosalía | ||
Terület | 32 058,14 km² | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 64 022 fő (2020)[1] | ||
Népsűrűség | 1,8 fő/km² | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
Mulegé község elhelyezkedése Déli-Alsó-Kalifornia államban | |||
Mulegé község weboldala |
A község Déli-Alsó-Kalifornia állam északi harmadát foglalja el. Nyugaton a Csendes-óceánnal, keleten a Kaliforniai-öböllel határos. Területének felét a Vizcaíno-sivatag, másik felét az Észak-amerikai Parti-hegységhez tartozó, vulkáni eredetű Sierra de la Giganta foglalja el. Legmagasabb pontja a Volcán Las Tres Vírgenes (A Három Szűz Vulkánja), melynek magassága 1940 méter körül van. A félszigeten végighúzódó hegylánctól nyugatra még két kisebb hegyvidék található a községben: középen a Picachos de Santa Clara a legmagasabb, nyugati csücskében pedig a Sierra El Placer.
Éghajlata sivatagos: igen forró és száraz, az éves átlagos csapadékmennyiség sehol sem éri el a 300 mm-t, de legnagyobb részén a 100 mm-t sem. Ennek megfelelően állandó folyója nincs, csak időszakos vízfolyásai. Az erdők, legelők és a mezőgazdaság által hasznosított területek összesen még a terület 1%-át sem teszik ki.[3]
A község növényzete a sivatagos részeken ritkás, máshol alacsony bozótos a jellemző. Gyakori a mexikói óriáskaktusz (Pachycereus pringlei, helyi nevén cardón), a Myrtillocactus geometrizans nevű kaktusz (garambullo), a torote nevű fa és a pitaja. A kicsit csapadékosabb helyek bővelkednek a datolyapálmákban.
Állatai közül kiemelendő a Vizcaíno-sivatagban is előforduló villásszarvú antilop és a kanadai vadjuh, de nagy számban élnek itt különböző nyulak, szarvasok, prérifarkasok és pumák.[4]
A község lakóinak száma a közelmúltban igen gyorsan nőtt: 1990 és 2010 között több mint másfélszeresére növekedett. A változásokat szemlélteti az alábbi táblázat:[2]
Év | Lakosság |
---|---|
1990 | 38 528 |
1995 | 45 963 |
2000 | 45 989 |
2005 | 52 743 |
2010 | 59 114 |
A községben 2010-ben 459 lakott helyet tartottak nyilván, de elsöprő többségük igen kicsi: 369 településen 10-nél is kevesebben éltek. A jelentősebb helységek:[5]
Település | Lakosság (2010) |
---|---|
Guerrero Negro | 13 054 |
Santa Rosalía (községközpont) | 11 765 |
Villa Alberto Andrés Alvarado Arámburo | 6902 |
Heroica Mulegé | 3821 |
Bahía Tortugas | 2671 |
San Francisco | 1190 |
Las Margaritas | 1595 |
Bahía Asunción | 1484 |
El Silencio | 1190 |
Gustavo Díaz Ordaz | 969 |
Estero de la Bocana | 967 |
Punta Abreojos | 788 |
San Ignacio | 667 |
Los Mártires | 651 |
San Bruno | 623 |
Ejido San Lucas | 606 |
Don Juanito | 484 |
Benito Juárez | 482 |
San Lino | 457 |
Névtelen település | 451 |
Guamúchil | 449 |
Santo Tomás | 400 |
Ejido Licenciado Alfredo Vladimir Bonfil | 396 |
Isla San Marcos | 394 |
Guadalupe | 369 |
Emiliano Zapata | 317 |
Isla Natividad | 302 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.