Micélium
gombafonalak szövedéke / From Wikipedia, the free encyclopedia
A micélium (latin micelium és újgörög μυκήλιο[ν] a görög μύκης mýkesz = 'gomba' és ήλος hḗlósz = 'köröm' szóból) egy gomba vagy baktérium (pl. sztreptomicin) fonalszerű sejtje.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/Antrodia_Strangmycel_P7190021.jpg/640px-Antrodia_Strangmycel_P7190021.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Camembert_%28Cheese%29.jpg/640px-Camembert_%28Cheese%29.jpg)
Az egyes hifák szabad szemmel általában nem, csak mikroszkóppal láthatók. A sűrűn tömött hifákkal rendelkező micéliumok azonban szabad szemmel teljes mértékben láthatók, például a penészgomba az egyébként tiszta gyümölcslevekben, gombás micélium a Camembert (sajt) felületén, „nemespenész” az élelmiszereken.
A köznapi nyelvben csak a látható termőtesteket nevezik gombának. Az ehető gombák esetében azonban a tényleges gomba túlnyomórészt a talajban vagy – fagombáknál – a fában található finom micélium, amely hifákból áll, amelyeket általában nem veszünk észre, mivel csak ezekben az átlátszatlan szubsztrátumokban fordul elő. A gombás micélium egy négyzetkilométert meghaladó méretet, hatalmas biológiai tömeget és nagy kort is elérhet, például a mézgombákban – a Malheur Nemzeti Erdőben egy egyedi mézgomba micélium 9 km²-es területen terjed, a becslések szerint 2400 éves és körülbelül 600 tonna tömegű mint a legnagyobb élőlény a Földön.
A dikarióta micélium (páros nukleáris micélium) egy olyan micélium, amely minden sejtben két különböző genommal rendelkező magot tartalmaz, egy plusz- és egy mínusz maggal. Két monokarióta micélium, egy plusz párosodási típusú plusz és egy mínusz párzási típusú micélium összeolvadásával jön létre, amelyek viszont monokarióta spórákból csíráznak ki. Állógombákban a dikarióta sejtek sejtosztódása a micéliumban gyakran összefügg a csatok ('csatmicélium') képződésével.