közigazgatási egység Romániában From Wikipedia, the free encyclopedia
Mehedinți (magyarul: Méhed[2] vagy Mehádia,[3] magyarosan: Mehedinc[4]) Románia egyik megyéje. Székhelye Szörényvár. A megye neve valószínűleg a méhészkedésből származik, lásd a címert is.
Mehedinți megye | |
![]() | |
![]() | |
Mehedinți megye címere | |
Adatok | |
Ország | ![]() |
Régió | Havasalföld |
Megyeszékhely | Szörényvár |
Jelzés | MH |
Terület | 4933 km² |
Körzethívószám | (+40) 0252 |
Népesség | |
Népesség | 234 339 fő (2021. dec. 1.)[1] |
Népsűrűség | 54 fő/km² |
Megyei tanács weboldala Prefektúra weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mehedinți megye témájú médiaállományokat. |
Románia délnyugati részén helyezkedik el, a Duna bal partján. Területe (2015 óta) 4942 km².[5] Szomszédos megyék: délkeleten Dolj, északon Gorj, nyugaton Krassó-Szörény. Délen Szerbiával és Bulgáriával határos. A megyén áthalad az E70-es európai út, a Rajna–Majna–Duna-csatorna pedig összeköttetést biztosít a megyeszékhelynek Európa összes folyóparti városával.[6]
Domborzata lépcsőzetes jellegű, legmagasabb részei észak-északnyugati irányban vannak, és fokozatosan csökken dél-délkelet felé. Északnyugaton terül el a Mehádiai-hegység és a Orsovai-hegység, a közbülső lépcsó a Mehádiai-hátság , a Motru-dombság és a Bălăciţa-síkság, a legalacsonyabb a Blahnița-síkság. A magasabban fekvő területek medencéket zárnak közre.[6] Legmagasabb pontja a Péter-csúcs (Vârful lui Stan) a Mehádiai-hegységben (1466 m).[7]
Legfontosabb folyója a Duna, amely 192 kilométeres szakaszon határolja a megyét. Mehedinţi megye területén torkollik a Dunába a Cserna, Bahna, Topolniţa, Blahniţa és Drincea. A megye északkeleti részén található a Motru vízgyűjtő területe; mellékvizei a Coşuştea és Huşniţa.[6]
Éghajlata mérsékelt, kontinentális, a Vaskapu-szoros és Szörényvár környékén mediterrán hatásokkal.[6] Az éves középhőmérséklet 2012 és 2017 között 12,7-13,5 C volt; ugyanebben az időszakban az éves csapadékmennyiség 476-1168 mm között.[5]
1930 és 2011 között a lakosság száma az alábbiak szerint alakult:[8]
Lakosok száma | 282 440 | 304 788 | 304 091 | 310 021 | 322 371 | 332 673 | 306 732 | 265 390 | 234 339 |
1930 | 1948 | 1956 | 1966 | 1977 | 1992 | 2002 | 2011 | 2021 |
A 2011-es népszámlálás adatai szerint a megye 265 390 lakosának 89,3%-a román, 4,1%-a roma volt. Városokban élt a lakosság 46,8%-a.[9]
Ez a szakasz nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szakaszban szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Fejlett az energetikai szektor; a Dunán két nagy vízierőmű található (Vaskapu). Jelentős ágazatok még a fafeldolgozás és a gépgyártás (hajóépítés, vasúti gördülőanyag).[10]
Mezőgazdasági termékek közül főleg gabonaféléket, ipari növényeket, szőlőt és gyümölcsöt termesztenek. Jelentős a szarvasmarha-, sertés- és juhtenyésztés. Fontos megélhetési lehetőséget biztosít a folyami halászat is (harcsa, sügér, ponty, csuka, süllő).
Északon szenet és rezet bányásznak, továbbá számottevő a bentonit, krómérc, azbeszt és mészkő kitermelése.
A megyében 2 municípium, 3 város, 61 község és 344 falu van.[6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.