From Wikipedia, the free encyclopedia
A Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC), (spanyolul Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños, portugálul Comunidade dos Estados Latino-Americanos e Caribenhos, franciául Communauté des États Latino-américains et Caribéens) egy a Riói Csoport és a CALC, azaz a Cumbre de América Latina y del Caribe, magyarul Latin-amerikai és Karibi Csúcs[2] utódjaként létrejött regionális kormányközi szervezet. Célja a latin-amerikai országok integrációjának és fejlődésének előmozdítása.[3]
Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége CELAC | |
![]() | |
A CELAC logója | |
A CELAC tagállamai | |
Hivatalos nyelvek | spanyol portugál francia angol |
Szervezet típusa | regionális szervezet |
Ideiglenes elnök | ![]() |
Alapítás dátuma | 2010. február 23. |
Tagok száma | 33 |
Összterület | 20 454 918[1] km2 |
Népesség | |
Összesen | 591 662 000 (2011-es becslés) |
Népsűrűség | 28,93 fő/km2 |
GDP | |
Összesen (2011) | 7,06 billió USD |
GDP/fő (PPP) | 12 014 USD |
HDI (2012) | 0,741 magas |
Gini-index | 0,47 |
Etnikumok | latin-amerikai, karibi |
Internet TLD | .lat |
Weblap | celac.gob.ve |
A CELAC-ot 2010. február 23-án a Latin-amerikai és Karibi Csúcs az Integrációért és Fejlődésért ülésén hozták létre a Mexikó Quintana Roo tagállamában lévő Playa del Carmenben. A CELAC első csúcstalálkozóját 2011. december 2-án és 3-án tartották Venezuela fővárosában, Caracasban. A Caracasi Deklarációban kihirdették a közösség hivatalos megalakulását és a tagországok integrációját tűzték ki célul a gazdasági válság ellen.[4][5][6]
A CELAC-ban társuló országok összlakossága több mint 590 millió fő, területe pedig meghaladja a 20 millió négyzetkilométert.[6]
A csúcsértekezleten részt vevő 33 kormányfő (mivel egyes országokban a Nemzetközösség feje az államfő) úgy döntött, hogy megalapítják a Latin-amerikai és Karibi Államok Közösségét, mint „sajátos regionális térséget, mely egyesít minden államot. A Riói Csoport és a CALC találkozói a továbbiakban ezen az egységes fórumon jönnek létre, összhangban a két mechanizmus időrendjével; a korábbi megállapodásoknak megfelelően megtartják a 2011-ben Venezuelában és 2012-ben Chilében tervezett csúcstalálkozókat”, fejtette ki Mexikó elnöke, Felipe Calderón Hinojosa.[7]
Amennyiben a Latin-amerikai és Karibi Államok Közösségének alkotmányozási folyamata nem fejeződik be, fenn kell tartani egy egységes fórumot, amelyen a térség valamennyi országa részt vesz, hogy így biztosítsák a Riói Csoport és a CALC tagjai számára mandátumuk megtartását.
2023-ban az ENSZ Dekolonizációs Bizottsága konszenzussal jóváhagyta az új határozatot, amely elismeri Puerto Rico elidegeníthetetlen jogát az önrendelkezéshez és a függetlenséghez, és sürgeti az Egyesült Államok kormányát, hogy tegye lehetővé a puerto ricóiak számára politikai jövőjük meghatározását.[8].
Zászló | Tagállam | Lélekszám | Terület (km²) |
Felségterület (km²) |
Kontinentális talapzat (km²) |
Főváros/ok |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
Antigua és Barbuda | 87 883 | 443 | 110 089 | 4 128 | Saint John |
![]() |
Argentin Köztársaság | 41 191 359 | 2 780 400 | 1 084 386 | 856 346 | Buenos Aires |
![]() |
Bahamai Közösség | 301 790 | 13 940 | 654 715 | 106 323 | Nassau |
![]() |
Barbados | 279 912 | 431 | 186 898 | 426 | Bridgetown |
![]() |
Belize | 372 000 | 22 966 | 35 351 | 13 178 | Belmopan |
![]() |
Bolíviai Többnemzetiségű Állam | 10 426 160 | 1 098 581 | Sucre és La Paz | ||
![]() |
Brazil Szövetségi Köztársaság | 190 732 694 | 8 514 877 | 3 660 955 | 774 563 | Brazíliaváros |
![]() |
Chilei Köztársaság | 17 094 275 | 756 102 | 3 681 989 | 252 947 | Santiago de Chile |
![]() |
Costa Rica-i Köztársaság | 4 579 000 | 51 100 | 574 725 | 19 585 | San José |
![]() |
Dominikai Közösség | 69 278 | 754 | 28 985 | 659 | Roseau |
![]() |
Dominikai Köztársaság | 10 090 000 | 48 442 | 255 898 | 10 738 | Santo Domingo |
![]() |
Ecuadori Köztársaság | 15 752 135 | 283 561 | 1 072 533 | 41 034 | Quito |
![]() |
Grenada | 89 502 | 344 | 27 425 | 2 237 | Saint George's |
![]() |
Guatemalai Köztársaság | 14 700 000 | 108 889 | 114 170 | 14 422 | Guatemalaváros |
![]() |
Guyanai Szövetkezeti Köztársaság | 759 000 | 214 970 | 137 765 | 50 578 | Georgetown |
![]() |
Haiti Köztársaság | 9 800 000 | 27 750 | 126 760 | 6 683 | Port-au-Prince |
![]() |
Hondurasi Köztársaság | 7 793 000 | 112 492 | 249 542 | 68 718 | Tegucigalpa és Comayagüela |
![]() |
Jamaica | 2 735 520 | 10 991 | 258 137 | 9 802 | Kingston |
![]() |
Kolumbiai Köztársaság | 46 256 937 | 1 141 748 | 928 660 | 53 691 | Bogotá |
![]() |
Kubai Köztársaság | 11 242 621 | 110 860 | 350 751 | 61 525 | Havanna |
![]() |
Mexikói Egyesült Államok | 112 322 757 | 1 972 550 | 3 177 593 | 419 102 | Mexikóváros (Ciudad de México) |
![]() |
Nicaraguai Köztársaság | 5 465 100 | 129 494 | 123 881 | 70 874 | Managua |
![]() |
Panamai Köztársaság | 3 505 813 | 78 200 | 335 646 | 53 404 | Panamaváros |
![]() |
Paraguayi Köztársaság | 7 030 917 | 406 752 | Asunción | ||
![]() |
Perui Köztársaság | 29 885 340 | 1 285 216 | 906 454 | 82 000 | Lima |
![]() |
Saint Christopher és Nevis Államszövetség | 38 950 | 261 | 9 974 | 653 | Basseterre |
![]() |
Saint Lucia | 160 145 | 616 | 15 617 | 544 | Castries |
![]() |
Saint Vincent és a Grenadine-szigetek | 104 000 | 389 | 36 302 | 1 561 | Kingstown |
![]() |
Salvadori Köztársaság | 5 744 113 | 20 742 | 90 962 | 16 852 | San Salvador |
![]() |
Surinamei Köztársaság | 526 000 | 163 270 | 127 772 | 53 631 | Paramaribo |
![]() |
Trinidad és Tobago Köztársaság | 1 299 953 | 5 128 | 74 199 | 25 284 | Port of Spain |
![]() |
Uruguayi Keleti Köztársaság | 3 424 595 | 176 215 | 142 166 | 75 327 | Montevideo |
![]() |
Venezuelai Bolivári Köztársaság | 29 102 382 | 916 445 | 860 000 | 98 500 | Caracas |
Összesen | 583 717 872 | 20 454 918 km² | 19 329 457 km² | 3 245 315 km² |
Jelenleg a latin-amerikai gazdaságban a nagy belső piacnak, a kereskedelmi javak (commodities) exportjának továbbá a javak és szolgáltatások fúziójának köszönhetően nagy növekedés tapasztalható, ami az egész régióban fokozza majd a latin-amerikaiak fogyasztását és ezáltal országai többségében az életminőséget is. Ugyanakkor le kell még küzdeni a régió lakosságának 30%-át érintő szegénységet.
A közel 7 billió dolláros GDP-ből eredő vásárlóereje révén (ebbe beleszámítva az új területeket is) a világszínvonal 3. helyén álló nagyhatalom, továbbá a világ legnagyobb élelmiszer és 3. energia termelője.
Az utóbbi években nagy előrelépéseket tettek politikai, gazdasági és szociális szinten, ez pedig gyakorlatilag mindegyik országban fejlődést hozott magával. Más régiókkal összevetve a hitelképesség kisebb (30%), ugyanakkor a bankrendszer stabil, a viszonylag kis bankok jó tőkeerővel rendelkeznek.
Latin-Amerika legnagyobb gazdasága Brazília 2 293 billió dolláros GDP-vel (2011). Világszinten a 7. helyet foglalja el. Részét képezi a BRICS (Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika) tézisnek, mely szerint 2050-re Brazília nominális GDP-je eléri a 11 366 billió dollárt, az egy főre jutó GDP pedig a 49 759 dollárt, és az Egyesült Államokkal együtt a világ öt legnagyobb gazdasági hatalma között lesz.[9]
A második regionális gazdaság Mexikó, 1 658 billió dolláros GDP-vel (2011). Mexikó a világrangsorban a 11. helyen áll és noha nem sorolták a BRICS országok közé, várható, hogy 2050-re a nominális GDP-je eléri a 9 340 billió dollárt (Brazília mögött), az egy főre jutó GDP pedig a 6 349 dollárt évente.[9]
A régió harmadik helyezettje Argentína, 688 milliárd dolláros GDP-vel 22. a világranglistán. Brazíliával és Mexikóval együtt tagja a világ legiparosodottabb és legfejlettebb országait tömörítő G20 szervezetnek. A világ egyik fő élelmiszer exportálója. A régió fő szoftver előállítója.
Az IMF szerint Latin-Amerika negyedik gazdasága Kolumbia 460 milliárd dolláros GDP-vel. 2002 óta átlagban 5,5%-os a növekedés üteme. Tagja a CIVETS államoknak (Kolumbia, Indonézia, Vietnám, Egyiptom, Törökország, Dél-afrikai Köztársaság angol nevéből alkotott betűszó). A dél-amerikai régió sikergazdaságának tekintik, egyrészt a tartósan magas gazdasági növekedés, másrészt a 2008-as gazdasági válsággal szemben mutatott jó reakciói miatt. Különböző források szerint a kolumbiai gazdaság éves növekedési üteme eléri a 6%-ot. Fő exportcikke a kőolaj, amelyből 1 506 millió hordó a becsült készlete, ezt részben az Ecopetrol (14%), részben anonim társaságok termelik ki.
Venezueláé a régió ötödik gazdasága 345 milliárd dolláros GDP-vel (2011). A világ legnagyobb kőolaj és földgáz tartalékaival rendelkezik. 2012-re 5%-os növekedést jósolnak.
A leggyorsabban Peruban nő a gazdaság, átlagosan évi 7,5%-kal, ami az IMF szerint 2012-re elérheti a 9 vagy 10%-ot is. A GDP 299 648 millió dollár (2011).
A Nemzetközi Valutaalap adatai szerint a térségben az egy főre eső GDP 8 952,55 dollár, míg Chilében 15 260,712 addig Haitin 1 370,202 dollár. Az emberi fejlettségi indexet tekintve a régió országai 2010-ben a vizsgált 158 országból a 45. (Chile) és a 145. (Haiti) helyek között szerepeltek, azóta ez a rangsor változott.
Az Egyesült Államokban és Európában kirobbant gazdasági válság 2008 végén sújtott le Latin-Amerikában, a világkereskedelem és a tőkebeáramlás megcsappanása után. A régió gazdasága 2009-ben 1,9%-ot zsugorodott, majd 2010-ben 4,9%-os emelkedést mutatott és a világ egyik leggyorsabban növekvő régiója lett. Ezen túlmenően, különböző multilaterális szervezetek közel 90 000 millió dollárt fektettek be 2009 és 2010 között; a Világbank 35 600 millió dollárt, az IDB[10] 29 500 milliót, a CAF[11] 20 000 milliót, a BCIE[12] 4 200 milliót és a CDB[13] 500 millió dollárt. A multilaterális szervezetek infrastrukturális fejlesztéseket, szociális programokat és kereskedelmi hiteleket finanszíroznak azon túlmenően, hogy fenntartják a bankok likviditását.[14]
Az ideiglenes (pro tempore) elnökség tisztjét mindig egy triumvirátus vagy trojka tölti be, amelynek tagjai: a pro tempore elnöknek kinevezett állam, továbbá az ezt a szerepet betöltő előző és következő állam. A triumvirátus vagy trojka automatikusan hivatalba lép abban a pillanatban, amikor megválasztják a soron következő CELAC tagországot az ideiglenes elnökség betöltésére.
A régió legnagyobb kereskedelmi tömbje vagy nemzetközi egyezménye, a MERCOSUR-ból és az Andoki Közösségből létrejött UNASUR arra törekszik, hogy kontinentális szinten integrálja a gazdaságot a Latin-amerikai Integrációs Társulás (ALADI)[15] és a SELA[16] államain keresztül. Mexikó az Egyesült Államokkal és Kanadával része az Észak-amerikai Szabadkereskedelmi Egyezménynek (TLCAN). Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua és a Dominikai Köztársaság is kötött érvényben lévő szabad kereskedelmi szerződést külön az Egyesült Államokkal (DR-CAFTA) és külön szerződéseket Kanadával és Mexikóval a CARICOM révén. Bolívia, Kuba, Ecuador, Nicaragua és Venezuela is képez egy különálló blokkot, ez az ALBA-TCP.[17] Dél-Amerikában nagy súlya van a MERCOSUR-nak; tagjai Argentína, Brazília, Paraguay, Uruguay és Venezuela, továbbá társult országok Chile, Kolumbia, Ecuador és Peru. A kontinens déli részén Bolívia, Kolumbia, Ecuador és Peru képezi az Andoki Közösséget,[18] amelynek társult tagjai a szomszédos országok. Végül pedig pedig Chile, Kolumbia, Mexikó és Peru alkotja a Csendes-óceáni Szövetséget,[19] amely mélyíti az integrációt a tagországok között,[20] és igyekszik meghódítani az ázsiai piacot.[21]
Kontinentális kereteken túl Argentína, Brazília és Mexikó az a három ország, amely tagja a G20 csoportnak; emellett Chile, Mexikó és Peru tagja az APEC-nek. Végül egyedül Chile és Mexikó az a két ország, amely része az OECD-nek.
2010-ben a mexikói csúcson a latin-amerikai és karibi országok integrációjának elmélyítését tűzték ki célul a „szolidaritás, együttműködés, kölcsönös segítségnyújtás és összehangolt politikai fellépés” jegyében.
2011. december 2. és 3. napján került sor Venezuela fővárosában, Caracasban az I. CELAC Csúcstalálkozóra, amelyen a latin-amerikai és karibi régió 33 országának elnökei és képviselői részvételével hivatalosan és véglegesen megalakult a szövetség.[6] A csúcson részt vevő meghatalmazottak reményüknek adtak hangot, hogy a CELAC megalakulása elősegíti, hogy a latinamerikai országok kikerüljenek az Egyesült államok és Európa hagyományos gyámsága alól, és továbblépést tesz lehetővé népeik együttműködésének, konfliktusaik megoldásának és gazdasági fejlődésük támogatásának terén.[5][22] A caracasi csúcson fogalmazzák meg azt az igényt, hogy az angolszász észak-amerikai országok, vagyis az Egyesült Államok és Kanada kizárásával létrejött új szervezet vigye tovább a Riói csoport által kezdeményezett alakuló folyamatot. A következő találkozóra 2013-ban Chilében kerül majd sor.[6][23]
A korábbi Latin-Amerikai és Karibi Csúcson (EU-LAC)[24] a résztvevők megállapodtak, hogy az Európai Unióval folytatott megbeszéléseken a latin-amerikai és karibi térség országait mint közösséget a CELAC képviseli. A IV. EU-LAC[25] csúcstalálkozóra, más néven az I. EU-CELAC Cúcsra,[26] 2013 januárjában Santiago de Chilében kerül sor.[27]
Ssz. | Metropolisz az agglomerációval |
Ország | Népesség az ENSZ szerint[29] |
Népesség az utolsó hivatalos népszámlálás szerint |
Forrás | Kép |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | Mexikóváros (Zona Metropolitana) |
![]() |
20 446 000 | 20 137 152 | Censo de Población y Vivienda 2010 | ![]() |
2 | São Paulo (Região Metropolitana de São Paulo) |
![]() |
19 924 000 | 19 672 582 | Delimitaciones de zonas metropolitanas de Brasil al 8 de junio de 1973 Censo IBGE 2010 |
![]() |
3 | Buenos Aires (Gran Buenos Aires) |
![]() |
13 528 000 | 12 801 364 | Censo 2010 | ![]() |
4 | Rio de Janeiro (Região Metropolitana do Rio de Janeiro) |
![]() |
11 960 000 | 10 977 035 | Censo IBGE 2010 | |
5 | Lima (Lima Metropolitana) |
![]() |
8 950 000 | 8 472 935 | Censo 2007 Archiválva 2008. október 10-i dátummal a Wayback Machine-ben | ![]() |
6 | Bogotá, D.C (Área metropolitana de Bogotá) |
![]() |
8 743 000 | 7 961 254 | DANE Censos | ![]() |
7 | Santiago | ![]() |
6 034 000 | 6 428 590 | INE censo 2012 | ![]() |
8 | Caracas (Gran Caracas) |
![]() |
6 500 000 | 6 410 000 | ![]() | |
9 | Belo Horizonte (Região Metropolitana de Belo Horizonte) |
![]() |
5 487 000 | 5 031 438 | Est IGBE 2008 | ![]() |
10 | Guadalajara (Zona Metropolitana de Guadalajara) |
![]() |
4 525 000 | 4 434 252 | Censo de Población y Vivienda 2010 | ![]() |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.