From Wikipedia, the free encyclopedia
Láni Illés, Eliáš Láni (Turóc vármegye, 1570. – Bittse, 1618. november 5.) evangélikus püspök, vallásos költő, „a szlovák irodalomnak – ha a Csehországba szakadt Ján Silvántól eltekintünk – első lirikusa.”[1]
Láni Illés | |||||
A Biccsei evangélikus egyházkerület püspöke | |||||
Született | 1570 Tótpróna | ||||
Elhunyt | 1618. november 5. (47-48 évesen) Nagybiccse | ||||
Felekezet | evangélikus kereszténység | ||||
Püspökségi ideje 1610 – 1618 | |||||
Tanulmányait a nérei gimnáziumban fejezte be, melynek 1595-ben segédtanára lett. Mint ilyen jelen volt a késmárki kollokviumon. 1597-ben mossóci lelkésznek hívták meg, és ott 1602-ben a túróci egyházmegye esperessé választotta. Miután 1608-ban Bittsére ment, ahol Thurzó György udvari papja lett, már 1609. január 21-én trencséni esperessé, az 1610-es zsolnai zsinaton pedig az akkor szervezett bittsei egyházkerület első szuperintendensévé választatott. Lány, máskép Török Illés és testvére Dániel 1609. november 22-én II. Mátyás királytól Pozsonyban kelt címeres nemes levél által nemesíttettek meg és címeres levelük 1614-ben Turóc megyében hirdettetett ki. (Az eredeti armalis Nógrád megye levéltárában van meg.) Kiváló buzgalommal folytatta hivatalát és az egyházi szervezkedés nagy munkájában maradandó érdemeket szerzett. A lutheránus tanoknak tollal és szóval egyaránt védelmére kelt; különös eréllyel lépett fel a Moschovinus János lengyel prédikátortól Magyarországon is hirdetni kezdett photinusi tanokkal szemben, amelyek ellen 1616. február 28-án zsinatot is tartott Bittsén. Nevét Lanius Eliásnak is írták.
Összesen tíz verse maradt fenn. Jiří Třanovský az 1636-ban kiadott énekeskönyvébe közülük hármat vett fel, de a Tranoscius utolsó évjáratai már mind a tizet tartalmazzák.[2]
Ifj. Jeszenszky Károly, Régi hangok. Bpest, 1890. c. munkájában kiadta L. szlovák énekeiből magyar fordításban a következőket: Thurzó György özvegyének gyásza, Oh mi védőnk..., Bár szivem..., Bárha tüntet... és Isten birám...
Luther katekizmusát is kiadta szlovákul 1612-ben, Abrahamides és Melik püspök társaságában; 1634-ben új kiadásában függelék gyanánt több szlovákul írt egyházi éneke van felsorolva.
Kézirati munkája a Magyar Nemzeti Múzeum kézirati osztályában: De quaestione an imagines in templis christianorum, vel etiam privatim ad aliquos sacros usu habendae et tolerande sint? 8rét 216 levél.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.