madárfaj From Wikipedia, the free encyclopedia
A keleti királygébics (Tyrannus tyrannus) a madarak (Aves) osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe, ezen belül a királygébicsfélék (Tyrannidae) családjába tartozó faj.[1][2]
Keleti királygébics | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tyrannus tyrannus (Linnaeus, 1758) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Költő és telelő területe | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Keleti királygébics témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Keleti királygébics témájú médiaállományokat és Keleti királygébics témájú kategóriát. | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
A fajt Carl von Linné svéd természettudós írta le 1758-ban, a Lanius nembe Lanius tyrannus néven.[3]
A keleti királygébics nyáron Kanada déli részétől Floridáig, a Mexikói-öböl partjai mentén a texasi partokig, illetve Új-Mexikó északi részéig költ. A telet Mexikó déli területein, illetve Dél-Amerika északi, északnyugati részén tölti. Az egyik leggyakoribb faj a királygébicsfélék között.
Természetes élőhelyei a tűlevelű erdők, mérsékelt övi erdők, szubtrópusi vagy trópusi síkvidéki és hegyi esőerdők, cserjések, folyók és patakok környékén, valamint legelők, szántóföldek, vidéki kertek és városias régiók. Vonuló faj.[4]
Testhossza 23 centiméter, szárnyfesztávolsága 33–38 centiméter, testtömege pedig 33–55 gramm.[5] Hátoldala fekete, farka végén fehér szalag fut. Melle halványszürke. A feje fekete, a torka fehér. A fejtetőn lévő cinóbervörös csík csak akkor villan fel, amikor a madár izgalmában felborzolja vörös tollát. A csőr töve széles és lapított, a sarkában fekete szőrszálak ülnek.
![]() |
![]() |
Tápláléka főként rovarokból áll, ősszel bogyókat is fogyaszt. Területét elszántan védelmezi, úgy a más madaraktól, mint a saját fajtársaitól egyaránt. A költési időszakban párban él, a téli vonulás során közös szállásokon tölti az éjszakát.
Az ivarérettséget egyéves korban éri el. A költési időszak tavasszal van. A fészekalj 3-4 halványrózsaszínes-fehér, vörhenyesen pettyezett tojásból áll. A tojásokon a tojó 16-20 napig kotlik, eközben a hím védelmezi a fészket és a tojót. Mindkét szülő eteti a fiókákat. A fiatal madarak két-három hét után repülnek ki, de még néhány hétig a szülők etetik őket.
![]() |
Az elterjedési területe rendkívül nagy, egyedszáma viszont csökkenő, de még nem éri el a kritikus szintet. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel.[4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.