magyarországi község Békés vármegyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Kardos község Békés vármegye Szarvasi járásában.
Kardos | |||
![]() | |||
Mocsárciprusfasor | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Békés | ||
Járás | Szarvasi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Brlás János (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 5552 | ||
Körzethívószám | 66 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 513 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 14,91 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 42,79 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Kardos weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kardos témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Békéscsabától északnyugatra, Kondoros, Örménykút és Csabacsűd közt fekvő település.
Közúton elérhető a 44-es főúton, amely végighalad a község belterületén, illetve az M44-es autóúton, amelynek a nyugati határszélen egy csomópontja, a belterület közelében pedig egy pihenőhelye is van itt. A települést az északi szomszédságában fekvő Örménykúttal (és a 4641-es úttal) a 4645-ös út köti össze.
A hazai vasútvonalak közül a Mezőtúr–Orosháza–Mezőhegyes–Battonya-vasútvonal érinti a községet, annak déli határszéle mentén haladva; a vonal legközelebbi megállási pontja Kisszénás vasútállomás, pár méterre a déli községhatártól, de annak már csabacsűdi oldalán; annál azonban kényelmesebb elérést biztosít a településre igyekvők számára Csabacsűd vasútállomás a névadó település keleti határszélén, annál is inkább, mert az közvetlenül a 44-es főút mellett helyezkedik el.
Kardos település a környező tanyavilágból alakult ki. 1952-ig Szarvashoz, majd az ennek területéből alakult Örménykúthoz tartozott. 1969-ben alakult önálló községgé.
Lakosok száma | 642 | 649 | 632 | 532 | 502 | 513 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 50%-a magyar, 49%-a szlovák és 1%-a egyéb (szerb vagy szlovén) nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,2% lengyelnek, 0,5% németnek, 0,3% románnak, 0,3% ruszinnak, 0,2% szerbnek, 40% szlováknak, 0,2% szlovénnek mondta magát (6,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 9,2%, református 1,5%, evangélikus 44,4%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 29,8% (13,6% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 91,8%-a vallotta magát magyarnak, 14,3% szlováknak, 0,6% németnek, 0,4% cigánynak, 0,4% románnak, 0,2% ruszinnak, 2,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 30,5% volt evangélikus, 5,8% római katolikus, 1,8% református, 0,2% görög katolikus, 1,6% egyéb keresztény, 0,4% egyéb katolikus, 33,7% felekezeten kívüli (26,1% nem válaszolt).[12]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.