flamand származású, XIV. Lajos francia király szolgálatában álló kalóz, azaz privatér From Wikipedia, the free encyclopedia
Jean Bart, valódi nevén Jan Baert (Dunkerque, 1650. október 21. – Dunkerque, 1702. április 27.) egy flamand származású, XIV. Lajos francia király szolgálatában álló kalóz, azaz privatér volt.
Jean Bart | |
![]() | |
Mathieu Elias festménye | |
Született | 1650. október 21.[1][2][3][4][5] Dunkerque[6] |
Elhunyt | 1702. április 27. (51 évesen)[1][2][3][4][5] Dunkerque[6] |
Állampolgársága | francia |
Házastársa | |
Gyermekei | François-Cornil Bart |
Foglalkozása | |
Kitüntetései | Szent Lajos Rend lovaga |
Sírhelye | Église Saint-Éloi de Dunkerque |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Jean Bart témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Jean Bart Dunkerque (Dunkirk) városában született 1650-ben[8] egy hajós családba. Apja foglalkozását halászként,[9] más helyen francia szolgálatban álló kalózparancsnokként adják meg.[10]
Csaknem bizonyos, hogy Jean Bart beszélte a flamand nyelvet, melyet akkor abban a régióban beszéltek és a születési neve is Jan Baert volt.[9][11][12]
Bart 1662-ben, tizenkét évesen inasnak szerződött egy csempészhajóra és már tizenhat évesen vezetői beosztást kapott. Fiatal korában Bart a holland tengerészetnél szolgált Michiel de Ruyter alatt.[13] Az általa vezetett holland flottával részt vett egy Nagy-Britannia elleni rajtaütésen és a négynapos csatában.
Alacsony származása miatt a francia tengerészetnél nem tölthetett be vezetői beosztást, ezért a király megbízólevél útján fogadta fel mikor 1672-ben hazatért Dunkerque-be. Első saját hajója a le roi David volt 1674-ben. Sikerei okán 1679-ben hadnagyi (lieutenant) rangot kapott. Bámulatra méltó bátorsága miatt XIV. Lajos különleges küldetéssel a Földközi-tengerre küldte, ahol nagy hírnévre tett szert. A hollandok rémévé vált és komoly fenyegetést jelentett a kereskedelmük számára. Egy alkalommal hat hajóval áttört egy blokádoló flottán számos ellenséges hajót szétszórva és a gabonát szállító kereskedelmi hajókat Dunkerque-be kísérte. Hamar kapitányi rangot kapott, majd tengernagy lett.[14]
Legnagyobb sikereit a pfalzi örökösödési háború (1688-1697) idején érte el.
Az 1697-ben megkötött rijswijki béke véget vetett aktív szolgálatának.
1676. február 3-án feleségül vette a 16 éves Nicole Gontier-t, akitől négy gyermeke született. Nicole 1682-ben hunyt el. Idősebbik fiuk, François-Cornil (17 June 1676. június 17. - ?), altengernagyi rangig vitte.
1689. október 13-án feleségül vette Jacoba Tugghét, akitől tíz gyermeke született. A Dunkerque-ben ma is kiállított házassági okmányt "Jan Baert" névvel írta alá.
Jean Bart influenzás megbetegedése következtében hunyt el és az Saint Eloi templomának temetőjében helyezték örök nyugalomra.
Számos anekdota őrzi a műveletlen tengerész bátorságának és őszinteségének emlékét, aki francia haditengerészet egyik hősévé vált. Összesen 386 hajót fogott el és még ennél is többet süllyesztett el vagy gyújtott fel.
A Francia Haditengerészet több mint 27 egysége viselte már a nevét az elmúlt 200 évben. Közülük a legismertebbek:
Rajtuk kívül számos kisebb hajóegység és kalózhajó viselte a Jean Bart nevet.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.