India közigazgatása 28 államra és 8 szövetségi területre van felosztva. 2014-ben 29. államként jött létre Telangána, Ándra Pradesből kiválva. A tagállamok, továbbá Delhi és Puduccseri (Pondicseri) szövetségi terület saját választott kormánnyal rendelkezik, míg a többi szövetségi terület élén a szövetségi kormány által kinevezett hivatalnok áll.
Az egyes államokon belüli alsóbb közigazgatási szint a kerület: az ország csaknem 600 kerületre oszlik. A kerület alatti szint a tehszil vagy taluka (község). Több tehszil együtt alkothat egy kerületrészt (Pargana, Anuvibhag). A tehszilen belül a falvak is alkothatnak csoportokat (hobli).
India két tudományos állomást működtet az Antarktiszon (Daksin Gangotri és Maitri), területi igényt azonban mindeddig nem jelentett be.
Államok:
|
|
Szövetségi területek:
- Andamán- és Nikobár-szigetek [AN]
- Csandígarh (Chandigarh) [CH]
- Dadra és Nagar Haveli és Daman és Diu [DH]
- Dzsammu és Kasmír (Jammu and Kashmir) [JK]
- Ladak (Ladakh) [LA]
- Laksadíva (Lakshadweep) [LD]
- Puduccseri (Puducherry) [PY]
Fővárosi közigazgatási terület:
- Delhi [DL]
Államok és szövetségi területek
Államok
Az állam neve | ISO 3166-2 kód |
Alapítás | Népesség | Terület (km²) |
Hivatalos nyelv(ek)[1] |
Székhely | Legnagyobb város (ha eltér a székhelytől) |
Népsűrűség (fő / km²) |
Írni-olvasni tud (%) |
A városi lakosság aránya % | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Ándhra Prades | AP | 1953. október 1. (mint Ándhra állam) |
49 506 799 | 160 205 | telugu | Amarávati | Visákhapatnam | 308 | 67,41%[2] | 29,6 |
2 | Arunácsal Prades | AR | 1987. február 20. | 1 382 611 | 83 743 | angol | Itanagar | 17 | 66.95 | 20.8 | |
3 | Asszám | AS | 1912. április 1. (mint Asszám Tartomány) |
31,169,272 | 78,550 | asszámi, bengáli, bodo | Dispur | Gauháti | 397 | 73.18 | 12.9 |
4 | Bihár | BR | 1936. április 1. | 103,804,637 | 99,200 | hindi, urdu | Patna | 1,102 | 63.82 | 10.5 | |
5 | Cshattíszgarh | CT | 2000. november 1. | 25,540,196 | 135,194 | hindi | Rájpur | 189 | 71.04 | 20.1 | |
6 | Goa | GA | 1987. május 30. | 1,457,723 | 3,702 | konkani | Panadzsi | Vasco de Gama | 394 | 87.40 | 62.2 |
7 | Gudzsarát | GJ | 1960. május 1. | 60,383,628 | 196,024 | gudzsaráti | Gandhinagar | Ahmadábád | 308 | 79.31 | 37.4 |
8 | Harijána | HR | 1966. november 1. | 25,353,081 | 44,212 | hindi, pandzsábi | Csandígarh | Faridábád | 573 | 76.64 | 28.9 |
9 | Himácsal Prades | HP | 1971. január 25. | 6,856,509 | 55,673 | hindi | Simlá | 123 | 83.78 | 9.8 | |
10 | Dzshárkhand | JH | 2000. november 15. | 32,966,238 | 74,677 | hindi | Ráncsí | Dzsamsedpur | 414 | 67.63 | 22.2 |
11 | Karnátaka | KA | 1956. november 1. (mint Maiszúr állam) | 61,130,704 | 191,791 | kannada | Bengaluru | 319 | 75.60 | 34.0 | |
12 | Kerala | KL | 1956. november 1. | 33,387,677 | 38,863 | malajálam | Tiruvanántapuram | 859 | 93.91 | 26.0 | |
13 | Madhja Prades | MP | 1947. augusztus 15. | 72,597,565 | 308,252 | hindi | Bhopál | Indaur | 236 | 70.63 | 26.5 |
14 | Mahárástra | MH | 1960. május 1. | 112,372,972 | 307,713 | maráthi | Mumbai | 365 | 82.91 | 42.4 | |
15 | Manipur | MN | 1972. január 21. | 2,721,756 | 22,347 | manipuri | Imphal | 122 | 79.85 | 25.1 | |
16 | Meghálaja | ML | 1972. január 21. | 2,964,007 | 22,720 | angol, garo, hindi, khasi, pnar | Shillong | 132 | 75.48 | 19.6 | |
17 | Mizoram | MZ | 1987. február 20. | 1,091,014 | 21,081 | mizo, angol | Aizawl | 52 | 91.58 | 49.6 | |
18 | Nágaföld | NL | 1963. december 1. | 1,980,602 | 16,579 | angol | Kohima | Dimapur | 119 | 80.11 | 17.2 |
19 | Orisza | OR | 1936. április 1.[3] (mint Odisha Tartomány) |
41,947,358 | 155,820 | orija | Bhuvanesvar | 269 | 73.45 | 15.0 | |
20 | Pandzsáb | PB | 1947. augusztus 15. (mint Kelet-Pandzsáb) |
27,704,236 | 50,362 | pandzsábi | Csandígarh | Ludhijána | 550 | 76.68 | 33.9 |
21 | Rádzsasztán | RJ | 1950. január 26. | 68,621,012 | 342,269 | hindi | Dzsaipur | 201 | 67.06 | 23.4 | |
22 | Szikkim | SK | 1975. május 16. | 607,688 | 7,096 | bhutia, gurung, lepcha, limbu, manggar, nepáli, newari, sherpa, sunwar, tamang | Gangtok | 86 | 82.20 | 11.1 | |
23 | Tamilnádu | TN | 1950. január 26. (mint Madras Állam) |
72 138 958 | 130 058 | tamil | Csennai | 480 | 80.33 | 44.0 | |
24 | Telangána | TG | 2014. június 2. | 35 193 978[4] | 114 840[4] | telugu, urdu | Haidarábád | 307[5] | 66,50% [5] | N/A | |
25 | Tripura | TR | 1972. január 21. | 3 671 032 | 10 492 | bengáli, tripuri | Agartala | 350 | 87.75 | 17.1 | |
26 | Uttar Prades | UP | 1902. március 22. (mint Agra és Oudh) |
199 581 477 | 243 286 | hindi, urdu[6] | Lakhnau | Kánpur | 828 | 69.72 | 20.8 |
27 | Uttarakhand | UT | 2000. november 9. (mint Uttarancsal) | 10 116 752 | 53 483 | hindi, szanszkrit | Dehradún | 189 | 79.63 | 25.7 | |
28 | Nyugat-Bengál | WB | 1947. augusztus 15. | 91 347 736 | 88 752 | bengáli és nepáli | Kolkata | 1,029 | 77.08 | 28.0 | |
- ↑ 1 1. jegyzet Ándhra Pradest 2014. június 2-án két államra osztották: Telangánára és a maradék Ándhra Pradesre.[7][8][9] Haidarábád, amely teljes egészében Telangána területén található, mindkét állam közös fővárosa volt egy rövid ideig.[10]
Szövetségi területek
Szövetségi terület neve |
ISO 3166-2 kód |
Népesség | Hivatalos nyelv[1] |
Székhely | Népsűrűség (fő/km²) |
Írástudás (%) | Városi népesség (%) | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
A | Andamán- és Nikobár-szigetek | AN | 379,944 | angol, hindi | Port Blair | 46 | 86.27 | 32.6 |
B | Csandígarh | CH | 1,054,686 | angol, hindi, pandzsábi | Csandígarh | 9,252 | 86.43 | 89.8 |
C | Dadra és Nagar Haveli és Daman és Diu | DH | 586,956 | angol, gudzsaráti, hindi, maráthi | Daman | ? | ? | ? |
D | Dzsammu és Kasmír | JK | 12,258,433 | hindi, urdu, dogri, kasmíri | Szrinagar (nyári) Dzsammu (téli) |
? | ? | ? |
E | Ladak | LA | 290,492 | hindi, angol | Leh (nyári) Kargil (téli) |
? | ? | ? |
F | Laksadíva | LD | 64,429 | angol, malajálam | Kavaratti | 2,013 | 92.28 | 44.5 |
G | Delhi | DL | 11,007,835 | angol, hindi, pandzsábi, urdu | Új-Delhi | 11,297 | 86.34 | 93.2 |
H | Puduccseri | PY | 1,244,464 | angol, malajálam, tamil, telugu[11] | Puduccseri | 2,598 | 86.55 | 66.6 |
Jegyzetek
Fordítás
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.