Enszi
mezopotámiai kora dinasztikus kor egyik sumer uralkodĂłi cĂme / From Wikipedia, the free encyclopedia
Az enszi (sumer: đ’‚— ENSI vagy đ’‚š ENSI3, ENME[EN3], helytartĂł, sokszor akkádul patesi) a mezopotámiai kora dinasztikus kor (i. e. 3000-2350) egyik sumer uralkodĂłi cĂme volt. Egyes feltevĂ©sek szerint eredetileg csak bizonyos sumer városok uralkodĂłi cĂme volt (Lagas Ă©s Umma), máshol az EN ill. LUGAL felelt meg neki, Ă©s e három fogalom között nem lehet egyĂ©rtelmű kĂĽlönbsĂ©get tenni. Eredetileg talán a megművelt földekĂ©rt felelĹ‘s tisztviselĹ‘, majd „kormányzó”, vĂ©gĂĽl akár szuverĂ©n uralkodĂłi cĂm.
![]() | A cikk Ă©kĂrásos karaktereket tartalmaz. Speciális támogatás nĂ©lkĂĽl az Ă©kjelek helyĂ©n nĂ©gyszög, kĂ©rdĹ‘jel vagy más Ă©rtelmetlen jel áll. |
![Az EN, ENSI Ărásjel](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/a1/Sumer_ensi.jpg)
Hatalma szakrális jelleggel is bĂrt. A kĂ©sĹ‘bbi idĹ‘kben (i. e. 2. Ă©vezred közepe) az isten helytartĂłjábĂłl a király – lugal – helytartĂłja lett. NĂ©hány helyen mĂ©g sokáig fennmaradt legfĹ‘bb mĂ©ltĂłságkĂ©nt, a lagasi Gudea mĂ©g i. e. 2100 körĂĽl is az enszi cĂmet viselte. Ugyanebben az idĹ‘ben Ur városában a királyság tartományi kormányzĂłi, vagyis az alávetett városok fejedelmei használták e cĂmet. A hivatal lehetett örökölhetĹ‘ is, de az uri lugal erĹ‘sĂtette meg a posztot, amely az adĂłszedĂ©s, a jogszolgáltatás felelĹ‘se volt. Az enszi számára minden kĂĽlpolitikai tevĂ©kenysĂ©g tiltott volt, kĂĽlönösen a hadviselĂ©s. Az i. e. 1. Ă©vezredre már csak egy templomi tisztviselĹ‘t jelentett e cĂm.
A cĂm másik, kĂ©sĹ‘bbi akkád megfelelĹ‘je az issiakku (išši-akkum), amivel II. NabĂş-kudurri-uszur is illette magát feliratain. E változat AsszĂria uralkodĂłitĂłl származik.
A szĂł etimologikus rokonságára vonatkozĂłan 2007-ben Carsten Peust Ăşjra komoly formában felvetette a sumer enszi Ă©s az egyiptomi nz.w (általában neszu formában hangzĂłsĂtják) kapcsolatát, illetve egymásbĂłl – leginkább a sumerbĹ‘l az egyiptomi – származásukat. A sumerek Ă©s az egyiptomiak közti nyelvi Ă©s kulturális kapcsolatok kĂ©rdĂ©se már rĂ©gĂłta vitatott tudományterĂĽlet, egyesek szerint mĂ©g az egyiptomi Ărás is MezopotámiábĂłl származik (vagy legalább az Ărás ötlete), mások szerint az egyiptomi kultĂşra teljesen endemikus jellegű. A kereskedelmi kapcsolat vitathatatlan a kĂ©t terĂĽlet között, azonban hogy egy teljes kultĂşracsere (átadás, átvĂ©tel) mikĂ©ppen zajlott volna le, arrĂłl nincsen bizonyĂtott vagy valĂłszĂnűsĂthetĹ‘ elmĂ©let, mivel az olyan nagy mĂ©rtĂ©kű nĂ©pvándorlást feltĂ©telezne, amire nincs adat.