Első Francia Császárság
I. Napóleon francia császársága (1804–1814/1815) From Wikipedia, the free encyclopedia
I. Napóleon francia császársága (1804–1814/1815) From Wikipedia, the free encyclopedia
A Francia Császárság (franciául: Empire Français, latinul: Imperium Francicum) egy történelmi francia államalakulat, amely 1804 és 1814 között (valamint száz nap erejéig 1815-ben) állt fenn, Bonaparte Napóleon uralkodása alatt. A birodalom jelentette a francia hegemóniát a 19. századi Európában. Nem tévesztendő össze a francia gyarmatbirodalommal, amely már a 17. század eleje óta létezett. Az államalakulat volt hivatott felváltani a francia forradalom során kikiáltott Első Köztársaságot, amelynek Napóleon már 1799 óta a konzulja volt. I. Napóleon birodalmát később Első Francia Császárság (franciául: Premier Empire français) néven kezdték nevezni, hogy megkülönböztessék unokaöccsének, III. Napóleon császárnak második császárságától (franciául: Second Empire français), amely 1852 és 1870 között állt fenn.
Francia Császárság | |||
Empire Français (franciául) 1804 – 1814; 1815Imperium Francicum (latin) | |||
| |||
![]() | |||
A Francia Császársád közigazgatási térképe | |||
Mottó: „Liberté, Ordre Publique” Nemzeti himnusz: Chant du départ | |||
Általános adatok | |||
Fővárosa | Párizs | ||
Terület | 2 100 000 km² (1812) | ||
Népesség | 96 472 000 fő (1812) | ||
Hivatalos nyelvek | francia, latin (formális) | ||
Államvallás | római katolikus | ||
Pénznem | francia frank (FRF ) | ||
Kormányzat | |||
Államforma | egységes abszolút monarchia | ||
Uralkodó | francia császár: I. Napóleon (1804–14, 1815) II. Napóleon (1815) | ||
Dinasztia | Bonaparte | ||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Francia Császárság témájú médiaállományokat. |
1804. május 28-án a francia Szenátus felajánlotta Napóleonnak a császári címet, amelyet ő elfogadott, majd 1804. december 2-án meg is koronázta magát, ami a Konzulátus és az Első Köztársaság végét jelentette. A Francia Császárság katonai fölényhez jutott Ausztriával és az Orosz Birodalommal szemben a harmadik koalíciós háborúban aratott győzelmei révén, mint amilyen az 1805-ös austerlitzi csata is volt. A francia dominanciát tovább erősítette Poroszország legyőzése a jéna–auerstedti ütközet (1806), vagy a friedlandi csata (1807) során a negyedik koalíciós háborúban.
A közösen napóleoni háborúknak nevezett ütközetsorozatok során Napóleon császár kiterjesztette a francia befolyást Nyugat- és Dél-Európa nagy része, valamint Lengyelország felett. Hatalmas katonai jelenlétet tartott fenn Németországban, az Itáliai Királyságban, Spanyolországban és a Varsói Hercegségben is, Ausztriát és Poroszországot pedig a szövetségesévé tette. A megszállt és ellenőrzött területeken bevezették a Code Napoléon törvénykönyvet, amely nagy hatással volt a kor polgárjogainak és törvényalkotásának alakulására. Napóleon 1814-es hatodik koalíció általi lemondatása, majd 1815-ös végső veresége a birodalom bukását jelentette, amit a Bourbon-restauráció követett XVIII. Lajos király, majd X. Károly király uralkodása alatt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.