nyelv From Wikipedia, the free encyclopedia
A baskír nyelv (baskírul башҡорт теле [baʃqort tele]) a török nyelvek északnyugati ágába tartozó altáji nyelv. A 2002-es népszámlálás szerint 1 379 000 ember beszéli Oroszországban. A baskírt beszélők többsége Baskíriában él, de jelentős számban élnek baskírok a Permi határterületen, a Cseljabinszki területen, az Orenburgi területen és a Szverdlovszki területen.
Baskír nyelv Башҡорт теле, башҡортса | |
Beszélik | Baskíria Üzbegisztán Kazahsztán |
Terület | Európa, Oroszország |
Beszélők száma | 1 400 000 fő |
Nyelvcsalád | Altaji nyelvcsalád Török nyelvek Köztörök Kipcsak |
Írásrendszer | Cirill írás |
Hivatalos állapot | |
Hivatalos | Baskíria |
Nyelvkódok | |
ISO 639-1 | ba |
ISO 639-2 | bak |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Башҡорт теле, башҡортса témájú médiaállományokat. |
A baskír irodalmi nyelv az 1920-as években alakult ki. Korábban a baskírok a csagatáj nyelvet használták, mint irodalmi nyelvet, ezért a régebbi időkből származó baskír szövegek elenyészőek.
Kezdetekben a baskír nyelvet arab ábécével írták különösebb módosítások nélkül. 1923-ban kidolgoztak egy módosított arab írást, amely a baskír nyelv hangtani sajátosságait vette figyelembe. 1930-ban áttértek a latin alapú török ábécére, amit 1939-ben a cirill ábécé váltott fel, mely jelenleg is használatos.
Аа (а) | [a] | Бб (бэ) | [b] | Вв (вэ) | [v] |
Гг (гэ) | [g] | Ғғ (ғы) | [ɣ] | Дд (дэ) | [d] |
Ҙҙ (ҙэ) | [ð] | Ее (йе) | [e], [je] | Ёё (йо) | [jo] |
Жж (жэ) | [ʒ] | Зз (зэ) | [z] | Ии (и) | [i] |
Йй (ҡыҫҡа и) | [j] | Кк (ка) | [k] | Ҡҡ (ҡы) | [q] |
Лл (эль) | [l] | Мм (эм) | [m] | Нн (эн) | [n] |
Ңң (эң) | [ŋ] | Оо (о) | [o] | Өө (ө) | [ø] |
Пп (пэ) | [p] | Рр (эр) | [r] | Сс (эс) | [s] |
Ҫҫ (ҫэ) | [θ] | Тт (тэ) | [t] | Уу (у) | [u] |
Үү (ү) | [y] | Фф (эф) | [f] | Хх (ха) | [x] |
Һһ (һа) | [h] | Цц (цэ) | [t͡s] | Чч (чэ) | [t͡ʃ] |
Шш (ша) | [ʃ] | Щщ (ща) | [ɕ] | Ъъ (ҡатылыҡ билдәһе) | [ʔ] |
Ыы (ы) | [ɯ] | Ьь (йомшаҡлыҡ билдәһе) | [ʲ] | Ээ (э) | [e] |
Әә (ә) | [æ] | Юю (йу) | [ju] | Яя (йа) | [ja] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.