város Romániában, Fehér megyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Balázsfalva (románul: Blaj, németül: Blasendorf, szászul Blußendref) megyei jogú város Romániában, Fehér megyében. A 19. századig az erdélyi románok politikai, vallási és kulturális központja, a görögkatolikus püspökség székhelye.
Balázsfalva (Blaj, Blasendorf) | |||
![]() | |||
A görögkatolikus érseki székesegyház | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Erdély | ||
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Fehér | ||
Rang | municípium | ||
Községközpont | Blaj | ||
Beosztott falvak | |||
Polgármester | Rotar Gheorghe Valentin, 2008[1] | ||
Irányítószám | 515400 | ||
Körzethívószám | 0x58[2] | ||
SIRUTA-kód | 1348 | ||
Népesség | |||
Népesség | 10 523 fő (2021. dec. 1.) +/- | ||
Magyar lakosság | 732 (4%, 2021)[3] | ||
Község népessége | 17 816 fő (2021. dec. 1.)[4] | ||
Népsűrűség | 180,09 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 260 m | ||
Terület | 98,93 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Balázsfalva weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Balázsfalva témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gyulafehérvártól 42 km-re északkeletre, a Kis- és Nagy-Küküllő összefolyásánál fekszik.
Nevét első, Cséry Balázs nevű birtokosáról kapta. A német és a román név is a magyarból való.
A Kis- és Nagy-Küküllő összefolyásánál települt várost 1313-ban Herbordus fia Balázs alapította, innen a neve. 1332-ben villa Blasii néven említik. Várkastélyát 1535-ben Bagdy György, Erdély helyettes főkapitánya építtette. Itt, az Apafi-kastélyban írták alá 1687. október 27-én Teleki Mihály és Lotaringiai Károly herceg azt a balázsfalvi paktumot, melynek alapján Erdély Habsburg uralom alá került, ezzel véget vetett az Erdélyi Fejedelemségnek.
1703. december 23-án itt sikerült váratlan rajtaütéssel elfognia Guthi István ezereskapitánynak Pekri Lőrinc erdélyi főkapitányt, aki ezután átállt a kurucokhoz. 1747-ben nyomda kezdte meg itt működését. A település 19. századi román nemzeti mozgalom központja lett. 1848. május 15-16-án itt, a „Szabadság mezején” tartották a románok nagy nemzetgyűlésüket, ahol követeléseiket megfogalmazták, majd szeptember 25-én második nemzetgyűlésükön a császárnak esküdtek hűséget a magyar forradalom ellen. 1861. május 15-én a románok itt megtartott gyűlése Erdély uniója ellen lépett fel. A trianoni békeszerződésig Alsó-Fehér vármegye Balázsfalvi járásának székhelye volt.
1910-ben 2204 lakosából 1560 román, 500 magyar és 135 német volt.
2002-ben 20 765 lakosából 17 091 román, 1697 magyar, 1900 cigány és 63 német volt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.