város Ausztriában From Wikipedia, the free encyclopedia
Bécsújhely, régi magyar nevén: Német-Újhely, németül: Wiener Neustadt vagy csak Neustadt, horvátul: Bečko Novo Mjesto, város Alsó-Ausztriában. Ma egyike Alsó-Ausztria legnagyobb városainak. Fontos közúti és vasúti csomópont. Jelentős ipari- és kereskedelmi központ.
Bécsújhely (Wiener Neustadt) | |||
![]() | |||
A bécsújhelyi dóm | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Ausztria | ||
Rang | Önálló tartományi város | ||
Alapítás éve | 1194 | ||
Polgármester | Klaus Schneeberger ÖVP | ||
Irányítószám | 2700 | ||
Körzethívószám | 02622 | ||
Forgalmi rendszám | WN | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 44 461 fő (2017. jan. 1.) | ||
Népsűrűség | 650 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 265 m | ||
Legmagasabb pont | 265 m | ||
Terület | 60,96 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Térkép | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése | |||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bécsújhely weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bécsújhely témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Fischa-patak mellett sík vidéken települt a város, egyben a tőle nyugatra lévő Alpok kapuja. A fejlődésében a Semmering-hágóhoz vezető utak mindig is fontos szerepet játszottak. A település a stratégiai szerepet töltötte be Bécs, Graz, Sopron felé vezető irányok találkozásánál. 1854-ben a semmeringi vasút megnyitásával vasúti csomópontja lett a Trieszt és Szlovénia felé menő pályáknak. A Déli Vasút fejlesztéseinek eredményeként és a Bécsújhely–Sopron-vasútvonal megnyitásával Magyarország felé is jelentős forgalmat bonyolított le. A vasútvonalak mindmáig megőrizték szerepüket. Vasútállomás a belváros mellett fekszik.
Az osztrák autópálya hálózat kiépítése során ismét több útvonal találkozópontja lett itt. Az A2-es autópálya Bécs és Graz, valamint Klagenfurt felé biztosít eljutást. Az S6-os autóút révén az Alpok belső területeit, Stájerországot, Karintiát köti össze Semmering-hágón át a Bécsi-medencével. A város keleti felén érkezik Burgenland és Sopron felől az S4-es autóút és csatlakozik - a város délről megkerülve - az A2-es autópályához. Az autópályák mellett a B21-es, B26-os, B54-es, B59-es főutak találkoznak itt. A B21-es főút Gutensteinen át Mariazellbe vezet, festői hegyi tájakon át. A B21-ről Rohr am Gebirgénél leágazik a B27-es főút (Höllentaler Straße) amely a Schneeberg és a Rax által közrefogott vadregényes „Pokol-völgyben” (Höllental) vezet ki Gloggnitzba, a B17-es Semmering-útra. A B26-os főút (Puchberger Straße) is nyugatnak visz, a Schneeberg felé. A hegy alatt, Puchbergnél délnek kanyarodik, és Ternitzen át Neunkirchen városába érkezik, itt becsatlakozik a B17-es és S6 főutakba. A bécsújhelyi belvárost körút (németül Ring) védi a jelentős átmenő forgalomtól. A külvárosokban fejlett közlekedését az elkerülő autópálya és főutak biztosítják.
A város határában két repülőtér található. A várostól nyugatra fekszik az 1909-ben alapított katonai repülőtér. Harcirepülőgép-gyár és repülőmotorgyár is működött itt. 1920-ban, a saint-germaini békeszerződés értelmében az antant utasítására mindent el kellett pusztítani, csak 1929-ben indult újra a pilótaképzés, majd 1936-tól a vadászrepülőgép-gyártás is. 1944–45-ben a brit–amerikai légierő több hullámban erős szőnyegbombázásokat hajtott végre, ezek következtében a repülőtér, a környező üzemek és a város vasúti pályaudvara is elpusztult, a város lakónegyedei is súlyos károkat szenvedtek. Ma katonai és sportcélokat szolgál. Stratégia fekvése miatt a bécsújhelyi repülőtér az Osztrák Szövetségi Haderő (Bundesheer) és légierő kiképző bázisainak egyik központja. Évente megrendezik itt a bécsújhelyi repülőnapokat. A várostól északkeletre fekszik a polgári repülőtér. Sportpilóták oktatására használják, területén egykor szabadtéri koncerteket rendeztek, ahol olyan együttesek léptek fel, mint a U2, vagy a Guns N’ Roses. Itt van a Christophorus helikopteres mentőszolgálat támaszpontja is.
Legjelentősebb épülete a prépostsági főplébánia-templom (közkeletű nevén a Dóm), kettős tornyával. (Bécsújhely korábban püspöki székhely volt, székesegyházzal, ma már csak címzetes püspökség). Román stílusú főhajója a 13., kórusa és (gótikus) kereszthajója a 14. századból való. Érdekes faragványok (Szent Sebestyén a 16. századból) és síremlékek (Khlesl bíbornoké, meghalt 1630-ban) láthatóak benne. Kívül a torony déli oldalán Zrínyi Péter és Frangepán Ferenc Kristóf sírköve van befalazva, akiket a városfalon kívül fejeztek le 1671-ben.
A város délkeleti szögletében áll a Babenberg hercegi kastély a 12. századból (a 15. és 18. században átalakították). Gótikus stílusú kápolnájában három pompásan festett ablak, főoltárán pedig egy Szent Györgyöt ábrázoló szép ércszobor van (a 15. századból). A kastély udvarában III. Frigyes címertáblája és szobra (1453-ból), végül tágas kertjében Mária Terézia szobra látható. A főbejárattal szemben nyílik a Szent György-kápolna, III. Frigyes fiának, I. Miksa német-római császárnak nyughelye. A kastély 1752 óta a Mária Terézia Katonai Akadémiának ad otthont (Theresianische Militärakademie, mai elterjedt rövidítése „MilAk”).
1910-ben Bécsújhelyen létesült az Osztrák–Magyar Monarchia első pilótaiskolája. Itt szerezte pilótaképesítését Steinschneider Lilly és Petróczy István a korai magyar repülés két úttörője. A repülőiskolának az Aviaticum Archiválva 2008. március 12-i dátummal a Wayback Machine-ben repülőmúzeum állít emléket.
A város keleti részén van a Neuklosterkirche, Portugáliai Eleonóra német-római császárné síremlékével, továbbá a városháza, kis régiséggyűjteménnyel, amelyben többek közt egy 0,82 m magas, zománcdíszítésű, aranyozott ezüstserleg, az úgynevezett Korvin-serleg (Corvinusbecher) látható, melyet állítólag Mátyás király adott a városnak a Frigyes császárral történt békekötés alkalmával.
A várost és várát V. Babenberg Lipót alapította 1194-ben Bécs védelmére, a megsarcolt Oroszlánszívű Richard pénzéből. A település már 1210-ben városi rangra emelkedett. Kolostorait a 13. században létesítették.
A város virágkorát 1439-1493 között, III. Frigyes uralkodása idején élte, amikor sokáig a császár rezidenciája volt, aki 1459-ben Bécsben magyar királlyá koronáztatta magát, Wiener Neustadt így 1469-ben püspökség is lett.
Tizennyolc évvel később, 1487-ben Hunyadi Mátyás király foglalta el és meg is tartotta két éven át a várost.
A Bécs ellen felvonuló törökök 1529-ben, majd 1683-ban próbálták bevenni erős várát, sikertelenül.
E határszéli város három ízben is szerepelt történelmünkben:
Az 1834-es tűzvész után, amely csak 14 házat kímélt meg, egészen újjá kellett építeni. 1890-ben 24 000 lakosa volt.
A második világháborúban – repülőgépmotor-gyára és katonailag fontos ipari létesítményei miatt – igen jelentős pusztítások érték a szövetségesek bombázásai során, így többek között 1944. május 24-én is. A háború után a teljesen lerombolt várost szinte poraiból építették újjá.[2]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.