![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Ajas_d._1539_%2528cropped%2529.jpg/640px-Ajas_d._1539_%2528cropped%2529.jpg&w=640&q=50)
Ajasz Mehmed pasa
oszmán politikus, nagyvezír / From Wikipedia, the free encyclopedia
Ajasz Mehmed pasa, törökül: Ayas Mehmet Paşa, (Himara, 1483 – Isztambul, 1539. július 13.) oszmán nagyvezír I. Szulejmán uralkodása alatt, 1536-tól 1539-es haláláig.[1]
Ajasz Mehmed pasa | |
![]() | |
az Oszmán Birodalom nagyvezírje | |
Uralkodási ideje | |
1536. március 14. – 1539. július 13. | |
Elődje | Pargali Ibrahim |
Utódja | Çelebi Lütfi pasa |
Született | 1483 Vlora |
Elhunyt | 1539. július 23. (55-56 évesen) Konstantinápoly |
Nyughelye | Eyüp Sultan Mosque |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Az Oszmán Birodalom albánok lakta területén, Himara városában született.[2] Apja az észak-albániai Shkodra városából, anyja a dél-albániai Vlorából származott.[3] A devsirme keretében került Konstantinápolyba, ahol janicsár lett. Részt vett a csáldiráni csatában (1514), és a török–mameluk háborúban (1516–17). 1520–1521 között anatóliai beglerbég és Damaszkusz kormányzója volt. Szulejmán uralkodása alatt Rumélia beglerbégje volt, majd Rodosz meghódítása, 1522 után vezír lett. Harcolt a mohácsi csatában (1526), Bécs ostromában és Irakiban (1534–35).[2]
Pargali Ibrahim pasa 1536-os kivégzése után Ayas Mehmed pasa lett a nagyvezír, ezt a posztot három éven át, haláláig töltötte be. Nagyvezírsége alatt zajlott a korfui hadjárat (1537) és a háború a Habsburgokkal (1537–40); szülőhelye, a vlorai régió teljes mértékben oszmán irányítás alá került, és létrejött a delvinai szandzsák. Bubópestisben halt meg Konstantinápolyban, nyughelye az Eyüp Sultan mecset.[2]