város Romániában, Fehér megyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Abrudbánya (románul Abrud, németül Gross-Schlatten vagy Altenburg, római neve Abrutus, majd Auraria Maior, szászul Grissa) város Romániában, Fehér megyében. Erdély egyik legfestőibb történelmi városközpontjával rendelkező helysége.
Abrudbánya (Abrud, Gross-Schlatten/Altenburg) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Erdély | ||
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Fehér | ||
Rang | város | ||
Községközpont | Abrud | ||
Beosztott falvak | |||
Polgármester | Rațiu Tiberiu Ioan (PD-L) | ||
Irányítószám | 515100[1] | ||
Körzethívószám | 0x58[2] | ||
SIRUTA-kód | 1151 | ||
Népesség | |||
Népesség | 3175 fő (2021. dec. 1.) +/- | ||
Magyar lakosság | 50 (1%, 2021)[3] | ||
Község népessége | 4360 fő (2021. dec. 1.)[4] | ||
Népsűrűség | 1 362,5 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 627 m | ||
Terület | 3,2 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Abrudbánya weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Abrudbánya témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Topánfalvától 10 km-re délre, az Erdélyi-érchegységben fekszik.
A latin obrussa (= próbakő) eredete a görög obruda (= aranykiolvasztás) főnévből való. A bánya utótag az arany- és ezüstbányászatra utal.[5]
A településen a hallstatt kor kései szakaszára jellemző aranyláncot és -karkötőt találtak.[6]
A rómaiak bányászvárost alapítottak ezen a helyen, Abrutus majd Auraria Maior néven.[7] A rómaiak jelenlétére öt sírkő, egy oltár, több halotti érem és szobor, illetve edényleletek mutatnak.[6] A rómaiak jelenlétére az abrudbányai castellum régészeti lelőhely is emlékeztet.
Első ismert birtokosa a Kán nemzetséghez tartozó Yula bán volt.
1271-ben Obruth néven említik, a név későbbi változatai Onrudbania (1320), Zlathnyabánya, alias Abrudbánya 1425), civitas Altenburg (1427), Abrugybánya (1585).[8] A környék ércbányászatának központja, vásáros hely. 1270–1271-ben V. István az erdélyi káptalannak adományozta, 1316-ban azonban egy oklevél tanúsága szerint a magyarigeni és boroskrakkói német telepesek kapták meg, 1320-tól azonban ismét a káptalané lett.[8] 1453-ban V. László egyes bányavárosi jogokat adományozott a településnek, de részben a káptalannak is megmaradtak a jogai.[7] A településen már 1569-ben nyomda működött, melyet Karádi Pál unitárius pap működtetett.[7] A nyomda egyetlen ma ismert terméke a Komédia Balassi Menyhárt árultatásáról, azaz Comoedia Balassi Mennihart arultatasarol, melliel el szakada az Magyar Orszagi masodic valaztot Ianos kiraltul című munka.[9]
1784. november 7-én a települést felkelt román parasztok dúlták fel, magyar lakosságát nagyrészt legyilkolták. A lázadóknak is volt veszteségük: 29 emberük a prédálás és zsákmányolás közben odaveszett.
1849 április-májusában Kossuth követe, Ioan Dragoș román nemzetiségű magyar országgyűlési képviselő béketárgyalásokat folytatott Avram Iancu román nemzetiségi vezetővel, aki hajlott a megegyezésre. Hatvani Imre, egy magyar szabadcsapat parancsnoka azonban fegyveres megoldást keresve május 16-án – a helyzethez képest elégtelen erőkkel – bevonult a városba, majd az ostromló román túlerő hatására május 19-én azt elhagyni kényszerült.[10] A románok a magyar sereget megtámadták és a velük menekülő lakosokkal, valamint Ioan Dragoșsal együtt lemészárolták. Június 11-én és 13-án a Kemény Farkas vezette honvédsereg megverte a román lázadókat.
A trianoni békeszerződésig Alsó-Fehér vármegye Verespataki járásához tartozott.
1850-ben 4200 lakosából 3113 román, 691 magyar, 241 cigány és 130 német volt. 1910-ben 7749 lakosából 6316 román, 1329 magyar és 35 német volt. 2002-ben 6195 lakosából 6080 román, 76 magyar, 33 cigány és 3 német volt.[11]
Jelenleg a városközpontban kétnyelvű (román és magyar) föliratokat is láthat az arra látogató.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.