![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Flag_of_the_Chechen_Republic.svg/langhr-640px-Flag_of_the_Chechen_Republic.svg.png&w=640&q=50)
Čečenija
From Wikipedia, the free encyclopedia
Čečenija (čečenski Ičkerija, također Čečnja, puni naziv Čečenskaja respublika) je republika u Ruskoj Federaciji smještana na Kavkazu. Čečenija je ruski naziv pa stoga i međunarodni za domovinu naroda Čečena čiji autoetnonim glasi Nohči.
Чеченская республика Нохчийн Республика | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() Zemljopisni položaj federalnog subjekta u Ruskoj Federaciji | |||||
Glavni grad | Grozni | ||||
Službeni jezici | ruski, čečenski | ||||
Politički status | Republika | ||||
Savezni okrug | Južni | ||||
Gospodarska regija | Sjevernokavkaska | ||||
Predsjednik (Президент) |
Alu Dadaševič Alhanov (Алу Алханов) | ||||
Predsjednik vlade (Председатель правительства) |
Ramzan Ahmatovič Kadirov (Рамзан Ахматович Кадыров) | ||||
Zakonodavno tijelo | Čečenski parlament | ||||
Glava zakonodavne vlasti (Глава законодательной власти) |
... | ||||
Površina | 75. po veličini | ||||
- ukupno | 15.647 km² | ||||
- % vode | 0,8 % | ||||
Stanovništvo | 38. po veličini | ||||
- ukupno (2014.) | 1,346.438 | ||||
- Gustoća | 86,05/km² | ||||
Himna | Himna Čečenije | ||||
Vremenska zona | ![]() Moskovsko vrijeme (UTC + 3/+4) | ||||
Automobilska oznaka | 20, 95 |
Površina joj je 17.300 četvornih kilometara, ima 1,268.989 stanovnika, a glavni grad je Grozni. Godine 1922. postala je autonomna oblast, od 1936. u Čečeno-Inguškoj Autonomnoj Sovjetskoj Republici. Tijekom 1944. – 1948. oko 650.000 Čečena i Inguša deportirano je u Sibir i Srednju Aziju (pri tome ih je oko 200.000 umrlo). Od 1957. u sastavu je Ruske Republike. S raspadom SSSR-a, 1991. proglašava nezavisnost (nepriznata od Rusije), uslijedili su unutrašnji sukobi te ruska vojna intervencija (1994. – 1996.) s više desetaka tisuća poginulih (uglavnom civila) i oko 600.000 raseljenih. Godine 1997. ostvarila je političku autonomiju, pobunjeničke skupine koje teže nezavisnosti nastavile su borbu te je 1999. uslijedila nova ruska vojna intervencija (s oko 10.000 poginulih). Nestabilnost je nastavljena i tijekom 2000-ih, a završena u travnju 2009.