Tewa /Tewa = 'moccasins,' naziv Keres Indijanaca/, grupa plemena Tanoan Indijanaca naseljenih danas u dolini Rio Grande po pueblima San Ildefonso, San Juan, Santa Clara, Nambe i Tezuque u Novom Meksiku i Hano, u Arizoni.
Tewa-dječakTewa-djevojčica s karakterističnom ženskom frizurom.Nambé djevojčica.Skupina Tewa Indijanaca pokraj statue Popéu.Plses bizona, Tewa.Mlađa ženska osoba iz plemena San Ildefonso, imenom Povi-Tamu (Flower Morning), Edward S. CurtisTewa Indijanac silazi drvenim stepenicama iz pueblo-nastambe; San Ildefonso, 1942.San Ildefonso zdjela.
San Lazaro, jugozapadno od Lamy, južna obala Arroyo del Chorro, okrug Santa Fé.
San Marcos, jugozapadno od Santa Fé.
Sempoai, blizu Goldena, okrug Santa Fé.
She, južno od Galisteo u okrugu Santa Fé.
Tuerto, kod Golden Cityja, okrug Santa Fé.
Tungge, okrug Sandoval.
Tzemantuo, južno od Galisteo, okrug Santa Fé.
Tzenatay, nasuprot mjestašca La Bajada, jugozapadno od Santa Fé.
Uapige, okrug Santa Fé.
Sela koja pripadaju Tewa ili Tano Indijancima:
Chiuma, nepoznata lokacija.
Guia, na Rio Grande blizu Albuquerque.
Guika, na Rio Grande blizu Albuquerque.
Peñas Negras, jugoistočno od Santa Fé.
Sela koja pripadaju Tiwa ili Tewa Indijancima:
Axoytre, možda identičan s Axol?
Camitre, možda isto što i Camitria?
Paniete, nepoznata lokacija.
Piamato, nepoznata lokacija.
Quiotráco, možda u okrugu Rio Arriba.
Kada je 1540.Coronado prolazio južnim predjelima teritorija Tewa, taj kraj je gotovo potpuno depopuliran šesnaest godina prije od strane nekog ratobornog prerijskog plemena. Od Južnih Tewa ili Tanoa preostalo je tek 5 puebala, ali su i oni stradali za vrijeme Pueblo ustanka od 1680. do 1696., a većina ih je nakoj 1694. otišlo na rezervat Hopi, gdje ih poznajemo kao Hano. Ostatak je desetkovan epidemijama boginja u ranom 19. stoljeću, a nešto potomaka možda imaju među Santo Domingo Indijancima. Sjeverne grupe Tewa koje su i poznati kao Tewa, imali su sudbinu sličnu Tanoima ali su do danas su sačuvali svoj identitet i smješteni su po pueblo rezervatima u Novom Meksiku. Populacija Tewa koja je prema Alonzo de Benavidesu iznosila oko 6,000 1630.-te, 2000.-te iznosi također oko 6,000.
Svako selo Tewa podjeljeno je u dvije sekcije, 'zimski narod' i 'ljetni narod' , svaka s vlastitim kasikom (cacique), zimskim, zvanim Oyiké ili Oyike-sendo koji je na dužnosti od jesenskog do proljetnog ekvinocija i ljetni Panyooke, ili Panyooke-sendo, od proljetnog do jesenskog. O socijalnoj organizaciji i religioznim institucijama malo je poznato, tek da se kod Nambe i Tezuque Indijanaca računalo po muškoj liniji, i uz napomenu da nije bila dozvoljena ženidba unutar klana.