Mérida (estremadurski jezik: Méria) je glavni grad istoimene španjolske provincije i španjolske autonomne zajednice Ekstremadura. "Rimski arheološki kompleks Mérida" nalazi se na UNESCOvom popisu svjetske baštine od 1993. godine.
Mérida | |
---|---|
![]() Razglednica znamenitosti Meride | |
Država | ![]() |
Autonomna zajednica | ![]() |
Pokrajina | Mérida |
Emerita Augusta | 25. pr. Kr. |
Osnivač | Rimski veterani |
Nazvan po | Augustovoj vojsci |
Vlast | |
• Gradonačelnik | José Ángel Calle Gragera (PSOE) |
Površina | |
• Ukupna | 865.6 km² |
Visina | 217 m |
Koordinate | 38°54′N 6°20′W |
Stanovništvo (2009.) | |
• Entitet | 56.395 (65.2 stanovnika/km²) |
Vremenska zona | Srednjeeuropsko vrijeme (UTC+1) |
• Ljeto (DST) | Srednjeeuropsko ljetno vrijeme (UTC+2) |
Poštanski broj | 06800 |
Pozivni broj | +34 xxx |
Stranica | http://www.merida.es |
![]() | |
![]() Položaj Méride u Španjolskoj i autonomnoj zajednici Ekstramaduri |
Grad su 25. pr. Kr. osnovali veterani rimske vojske koji su ga nazvali Emerita Augusta, u značenju "časno raspušteni Augustovi vojnici". Današnji naziv "Mérida" nije ništa drugo nego skraćeni naziv koji se zadržao kroz povijest. Po zapovijedi samoga cara Augusta grad je imao ulogu da zaštiti rimski most kao jedini prijelaz preko rijeke Guadiana. Vremenom je postao prijestolnicom pokrajine Luzitanije u provinciji Hispanija, i jedan od najvažnijih gradova u cijelom Rimskom Carstvu. O tome svjedoči najveći broj rimskih spomenika od svih gradova u Španjolskoj.
Nakon pada Zapadnog Rimskog Carstva, tijekom vladavine Vizigota, grad je uspio očuvati svoj velebni izgled, a u 6. st. postao je biskupskom prijestolnicom i čak glavnim gradom Hispanije. God. 713. osvojili su ga Arapi pod vodstvom Muse bin Nusaira koji ga je učinio glavnim gradom Meridske kore (arapske upravne jedinice). Arapi su zadržali većinu rimskih građevina, pa su ih čak i dali proširiti, poput utvrde Alcazaba.
God. 1230., grad osvaja Alfons IX. Leonski i postaje sjedište Leónskog Vojnog reda sv. Jakova (Orden de Santiago). Nakon ujedinjenja kruna Katalonije i Kastilje u 15. st. započinje razvoj Méride, za što je najviše zaslužan Veliki majstor reda sv. Jakova, Alonso de Cárdenas.
God. 1720., grad postaje glavnim gradom Intendencije Mérida, a u 19. stoljeću, tijekom Napoleonskih ratova, stradali su mnogi rimski i srednjovjekovni gradski spomenici. Dolaskom željeznice u grad, Mérida postaje prometno čvorište i grad raste razvojem industrije.
Arheološki kompleks Mérida | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Država | ![]() |
Godina uvrštenja | 1993. (17. zasjedanje) |
Vrsta | Kulturno dobro |
Mjerilo | iii, iv |
Ugroženost | — |
Poveznica | UNESCO:664 |
Koordinate | 38°54′57″N 6°20′00″W (WD) |
Arheološki kompleks Mérida je 1993. god. upisan na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Europi zbog kvalitete i vrijednosti sačuvanih rimskih spomenika u ovoj prijestolnici rimske provincije. Zaštićeni spomenici su:
Mérida je zbratimljena sa sljedećim gradovima:
Sva tri grada, kao i pokrajina Mérida u Venezueli, nazvani su po ovom španjolskom gradu. Jedan trg u Méridi je nazvan "Trg svih Mérida u svijetu" (Glorieta de las Méridas del Mundo ).
![]() | Zajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Mérida (Španjolska) |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.