From Wikipedia, the free encyclopedia
Chimariko (Chemaŕeko, Djimaliko).- Nekad snažno, ali danas nestalo pleme američkih Indijanaca porodice Chimarikan, naseljeno u 19. stoljeću u kanjonu rijeke Trinity od New Rivera do Canyon Creeka, Kalifornija. Chimarike počinju nestajati kada i New River Shaste, tijekom zlatne groznice u Kaliforniji, koji je započela 1850.-tih godina, a kasnije se počinju sklanjati kod plemena Hupa i Shasta. Chinarike su zacijelo nekad bili snažniji narod koji se jezično razlikovao od svih ostalih susjednih skupina, ali im broj 1825. spada na svega 250. Očuvalo se nešto preživjelih mješanaca.
Chimariko. od domorodačkog chimar, "person," ili djimar 'man', od čega dolazi Djimaliko ili Chimariko. Ime Kwoshonipu, dali su im Shasta sa Salmon Rivera, dok ih Gibbs (1853 naziva Meyemma.
Chimariko jezik, član porodice chimarikan, nestao je, a njegov posljednji govornik umro je oko 1950. godine.[1]
Chimarike su poznati od vremena zlatne groznice ,kada oni žive u prijateljskim odnosima s plemenima Hupa i Shastan plemenima, ali u ratu s Hayfork Wintu Indijancima, plemenom poznatim i kao Norrelmuk, Ni-iche, Norelmaq) s rijeke Trinuty. Dolaskom kopača zlata prisiljeni su tražiti zaštitu kod jačih prijateljskih plemena, naročito među hupama i Shastama. Od njih 250 (1849) do 1852 preostalo ih je 200. Godine 1871. kopači zlata nad njima vrše pokolj, pa ih je 1880. preostalo svega 20, od kojih je do 1903. ostalo na životu svega 9. raseljenih po širem području među drugim Indijancima i bijelcima.
Kultura Chimarika dosta je slična susjednim plemenima sjeverozapadne Kalifornije, kao što su to Hupa i Yurok, uz napomenu da nemaju kanua i ceremonije Deerskin Dance. Njihov opstanak ovisio je o sakupljanju žira, kao i hvatanju lososa i jegulja. Politička organizacija ne postoji, i nema druge podjele, osim sela koja su se nalazila kod Burn Rancha, Hawkins Bara, Big Bara, Taylor's Flata i drugdje.