From Wikipedia, the free encyclopedia
Šiprage su naseljeno mjesto u općini Kotor Varoš, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina.[1]
Šiprage | |
---|---|
Entitet | Republika Srpska |
Općina/Grad | Kotor Varoš |
Koordinate | 44.4656°N 17.5600°E |
Stanovništvo | |
– naselje (2013.) | 692 |
![]() | |
Šiprage na zemljovidu BiH |
Suvremeno ime mjesto je dobilo po begovskoj obitelji Šipraga. Nije poznato jesu li njihovi preci (barem dio njih) autohtono stanovništvo ili su se preselili s nekog mjesta na ovo područje i pokrili prostorno široko i dugačko imanje u dolini rijeke Vrbanje i njezinih pritoka. Prema usmenim izlaganjima i katastarskim zapisima, Pougarje) (obronci Vlašića u dolini rijeke Ugar bila je polazište za njihovo širenje.
Šiprage su na sjeveroistoku Banja Luke (oko 60 km) i Kotor-Varoša (30 km), a središte je istoimene mjesne zajednice. Nalaze se u izduljenoj dolini između nekoliko planinskih padina: sjeveroistočno je Šipraško brdo (Vrh Glavić, 950 m), južno je Jasik (769 m), jugoistočno kompleks Šajinovina - Stražbenica (848 m), zapadno Radohova (vrh Kape, 950 m) i sjeverozapadno Borčići (799 m) s Hrastikom.[2][3]
Naselje, uz Vrbanju i njene pritoke, dugo je oko tri, a široko oko dva kilometra. Postoji obilje izvora pitke vode, od kojih je jedan (uz Crkvenicu) iskorišten za opskrbu lokalne vodovodne mreže. U samom mjestu u Vrbanju utječu Musić potok, Crkvenica, Bakin potok (desno), a Ćorkovac, Zagradinski potok i Demićka (s lijeve strane).
Šiprage imaju umjerenu kontinentalnu klimu, s obično četiri godišnja doba: proljeće, ljeto, jesen i zima.
![]() |
Srednja temperatura (°C) |
Minimalna temperatura (°C) |
Maksimalna temperatura (°C) |
Padaline ↓↓↓ (mm) |
Siječanj | –1,7 | –4,8 | 1,4 | 59 |
Veljača | 0,3 | –3,6 | 4,2 | 63 |
Ožujak | 4,6 | –0,1 | 9,3 | 59 |
Travanj | 9,1 | 3,9 | 14,3 | 74 |
Svibanj | 13,6 | 8,1 | 19,2 | 90 |
Lipanj | 17,2 | 11,5 | 22,9 | 99 |
Srpanj | 18,9 | 12,6 | 25,3 | 81 |
Kolovoz | 18,4 | 11,9 | 24,9 | 76 |
Rujan | 14,7 | 8,6 | 20,9 | 71 |
Listopad | 9,5 | 4,7 | 14,4 | 79 |
Studeni | 4,4 | 1,0 | 7,8 | 100 |
Prosinac | 0,1 | –2,7 | 3,0 | 88 |
U šipraškoj dolini i na okolnim padinama, uz Vrbanju i njene pritoke, protežu se površine obradivog zemljišta, a uz visove su pojsevi pašnjaka i mješovite bjelogorične i crnogorične šume koje su obilježene hrastom, bukvom i grabom, odnosno smrčom (lokalizam: „omarika“), jelom i borom (bijelim i crnim)[neaktivna poveznica]. U ovim ekosustavima i planinskim livadama obitava krupna i sitna divljač (medvjed, divlja svinja, vuk, lisica, zec, srna, jazavac, kuna, lasica, jež i ostale vrste životinja koje se sreću u srednjebosanskim šumskim sastojinama. Pašnjake i porječja također pokrivaju životne zajednice pripadajuće vegetacijske zone.
Već uzvodno od Obodnika, sve do Tomine luke u njenom gornjem toku, sliv Vrbanje pripada salmonidnim vodama. Međutim, lipljan (lokalno: lipen), a sada i potočna pastrva postepeno iščezavaju. Lipen je potpuno nestao sedamdesetih godina XX. stoljeća, a opstanak pastrve ugrožavaju brojni prirodni i antropogeni čimbenici. To se osobito odnosi na ekstremno bujičarenje 2000-tih i neracionalno izlovljavanje te zagađivanje muljem i sekundarnim nusproizvodima eksploatacije šumskog blaga. Osiromašivanje ribljeg fonda se (s upitnim uspjehom) pokušava nadomjestiti redovnim poribljavanjem, koje pak dovodi u pitanje autohtonost lokalnih populacija, čak i u izvorišnim tokovima Vrbanje i njenih pritoka.
Arheološka istraživanja dokazuju da je na ovom lokalitetu postojalo rimsko naselje (još u VI. stoljeću; vjerojatno i prije), a sedreni stećci svjedoče o bogumilskoj naseobini (najkasnije) iz 12. stoljeća.[5][6] Stećci su bili pri ušću pritoke Crkvenice u Vrbanju (uz sāme obale rijeka).[5] Pedesetih i šezdestih godina XX. stoljeća, izrezani su i ugrađeni (moguće je – zbog vjerovanja u legendu o njihovoj "čudotvornosti")[5] u zidove okolnih kuća ili drugih objekata. Jedan od najbolje sačuvanih stećaka danas je potopljen u koritu Vrbanje, neposredno uz primarnu lokaciju.
Malo onih stanovnika današnjih Šipraga koji se sjećaju da je prvi val europizacije i intenzivnijeg razvoja stigao prilikom obimnih radova na izgradnji uskotrčne željezničke pruge ("štreke"). Primarna namjera austrijskih vlasti je bila da, uz posredovanje Zemaljske vlade u BiH, intenzivira eksploataciju šumskog blaga i ostalih prirodnih resursa. Pruga je dolazla iz Kotor-Varoša, a na području Šipraga se račvala u nekoliko pravaca. Uz Demićku je išla do pod Dunića stijena (825 m n/v), a uz Crkvenicu do Griča (823 m n/v). Od Kruševa Brda su išla dva kraka: uz Vrbanjiu i Bobovicu. Trasa uz Bobovicu, od Čudnića je vodila je do "Čekrka", pa između Palike i Pašinca do Srebrenog (prema Meokrnju), tj. do ušća potoka Krna (921 m n/v). Zatim je – nakon transporta lokomotive (pomoću "čekrka", u klancu išmeđu Šepirica i Jasena) – vodila do Riječica (1300 m n/v). Odvojak uz Vrbanju je prolazio iznad Kilavca do Tomine luke.[7]
Na trasam demontiranih pruga, kasnije su (lakše) izgrađene lokalne ceste za mnoga šipraška sela.
Tijekom II. svjetskog rata, Šiprage su bile snažno uporište i utočište više partizanskih jedinica, uključujući i 12. divizijsku bolnicu (u klisuri Dèmićke). I na području Šipraga je (na samom početku rata) bilo nekoliko lokalnih partizanskih odreda koji su se kasnije uključili u dolazeće veće postrojbe. Iako je ovo mjesto bilo i ostalo van značajnijih prometnica, više puta je bombardirano, uz napade njemačko-četničkih i samostalnih četničkih snaga (pa i „Dražinih četnika“, 1944.).
Duboka riječna klisura na obroncima Brestovače (između selâ Zlovarići i Dunići, tj. Dunića stijena Arhivirana inačica izvorne stranice od 3. ožujka 2016. (Wayback Machine)) bila je teško uočljiva za njemačko zrakoplovstvo. Kasnije se ispostavilo da ni neprijateljske snage nisu imale precizne obavijesti o njenoj lokaciji. Zbog učestalih zrakoplovnih napada, predostrožnosti radi, Bolnica je (04. siječnja 1944.) premještena u okolna sela i dalje (prema Korićanima). Tada je oko 600 ranjenika i bolesnika prebačeno u sela Stopan i Loziće, a zatim u Palvuk, Čudnić i Kruševo Brdo. Nakon prolaska tzv. 6. neprijateljske ofenzive, za desetak dana (15. siječnja 1944.), vraća se ponovno u Šiprage[[8]][[9]][[10]]. Preminuli ranjenici i drugi bolesnici su kasnije, iz primarnih grobnica (u šumi), premješteni u zajedničko Partizansko groblje u Šipragama (lokalitet: Zagradine ).
U proteklom ratu (1992. – 1995.), srpske (para)vojne snage su ekstremno devastirale okolna bošnjačka sela (neka „do temelja“), osobito ona uzvodno uz Vrbanju do Kruševa Brda, kao i sva nesrpska (bošnjačka i hrvatska) sela nizvodno do Banje Luke[[11]] Arhivirana inačica izvorne stranice od 26. prosinca 2015. (Wayback Machine) Arhivirana inačica izvorne stranice od 26. prosinca 2015. (Wayback Machine)[[12]]. Lokalno stanovništvo je ubijano, a glavnina je protjerana.
Jedan od 18 zatvora-logora za nesrpsko stanovništvo općine Kotor Varoš, nalazio se u prostorijama MUP-a Šiprage.[13][14][15]
Nakon 1996., većina šipraških (bošnjačkih) sela je djelomično obnovljena, zahvaljujući Vladi i vojnicima Luksemburga, tj. Bataljonu BELUGA (skr. od: Belgium – Luxembourg – Greece – Austria; u okviru IFOR-a/SFOR-a.[16][17][18] Obnovljena je i jedina (u MZ Šiprage) džamija. U toku rata (1992. – 1995.), u centru naselja, zgrađena je prva pravoslavna crkva (na lokaciji bivše „šumarske kuće“ i bivšeg sjedišta lokalne administracije).
Kao i u ostalim školama RS-a, nakon rata, lokalne škole, sve do 2019/2020 školske godine nisu Bošnjacima omogućile Ustavno pravo na nastavu na bošnjačkom jeziku.[19]
Godina popisa | 1879. | 1885. | 1895. | 1910 | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2013. |
Populacija | 64 (1312♦) | 277 (1575♦) | 88 (1426♦) | 159 (760♦) | 999 | 5.098* | 1.774 | 7.764* | 828 | 822 | 1.183 | 952 | 788 |
♦ Područje Šipraga
Šiprage | ||||||
Godina popisa | 1991.[21] | 1981. | 1971. | |||
Muslimani | 745 (78,25%) | 711 (60,10%) | 422 (51,33%) | |||
Srbi | 168 (17,64%) | 320 (27,04%) | 370 (45,01%) | |||
Hrvati | 1 (0,10%) | 6 (0,50%) | 0 | |||
Jugoslaveni | 32 (3,36%) | 136 (11,49%) | 21 (2,55%) | |||
ostali i nepoznato | 6 (0,63%) | 10 (0,84%) | 9 (1,09%) | |||
Ukupno | 952 | 1.183 | 822 |
Šiprage | ||||||
godina popisa | 2013.[1] | |||||
Bošnjaci | 577 (83,38%) | |||||
Srbi | 106 (15,32%) | |||||
Hrvati | 0 | |||||
ostali i nepoznato | 9 (1,30%) | |||||
ukupno | 692 |
Religija | Pravoslavci | Rimokatolici | Ostali kršćani | Muslimani | Ukupno |
Populacija | 3692 | 143 | 9 | 1344 | 5.188 |
Popisno područje | Muslimani | Pravoslavci | Rimokatolici | "Englezi" | Ukupno |
Prisočka | 675 | – | 8 | – | 683 |
Radohovo* | 270 | 42 | 1 | 3 | 316 |
Ukupno | 945 | 42 | 9 | 3 | 999 |
Popisno područje | Srba i Hrvata | Rusina | Ukupno |
Prisočka | 683 | – | 683 |
Radohovo* | 314 | 2 | 316 |
Ukupno | 997 | 2 | 999 |
Prisočka[24] | ||||||
Naselje↓/Religija→ | Pravoslavci | Muslimani. | Rimo-katolici | Ukupno | ||
Crijepovi | – | 223 | – | 223 | ||
Kerle | – | 66 | – | 66 | ||
Palivuk | – | 92 | – | 92 | ||
Prisočka | – | 220 | – | 220 | ||
Šiprage | – | 155 | 4 | 159 | ||
Ukupno | – | 756 | 4 | 760 | ||
Radohovo[24] | ||||||
Naselje↓/Religija→ | Pravoslavci | Muslimani. | Rimo-katolici | Ukupno | ||
Demići | – | 110 | – | 110 | ||
Dunići | – | 53 | – | 53 | ||
Gigovići | – | 33 | – | 33 | ||
Radohovo | 1 | 146 | – | 147 | ||
Ukupno | 1 | 342 | – | 343 | ||
Područje Šipraga | ||||||
Naselje↓/Religija→ | Muhamedovci | Istočno-pravoslavni hrišćani | Ukupno | |||
Burča | – | 70 | 70 | |||
Crepovi | 209 | – | 209 | |||
Ćorkovići | – | 128 | 128 | |||
Denić* | 91 | – | 91 | |||
Dunić* | 62 | – | 62 | |||
Gigovići | 9 | – | 9 | |||
Kerle | 57 | – | 57 | |||
Palivuk | 103 | – | 103 | |||
Prisočka | 182 | – | 182 | |||
Radohovo | 146 | – | 146 | |||
Selačka | – | 150 | 150 | |||
Stopani | 131 | – | 131 | |||
Šiprage | 88 | – | 88 | |||
Ukupno | 1.078 | 348 | 1.426 | |||
Područje Šipraga[24] | ||||||
Naselje↓/Religija→ | Pravoslavci | Muslimani | Ukupno | |||
Čripovi* | 170 | 170 | ||||
Demići | 103 | – | 103 | |||
Dunići | 63 | – | 63 | |||
Palivuk | 105 | – | 105 | |||
Prisočka | 195 | – | 195 | |||
Radohovo | 351 | – | 351 | |||
Stopan | 311 | – | 311 | |||
Šiprage+Selačka | 137 | 140 | 277 | |||
Ukupno | 1435 | 140 | 1575 | |||
Područje Šipraga[24] | ||||||
Naselje↓/Religija→ | Muhamedanci | Grko-iztočnjaci | Ukupno | |||
Burča | – | 70 | 70 | |||
Cripova* | 151 | – | 151 | |||
Ćorković | – | 108 | 108 | |||
Denić | 91 | – | 91 | |||
Dunić | 62 | – | 62 | |||
Kerle | 63 | – | 63 | |||
Palivuk | 103 | – | 103 | |||
Prisočka | 182 | – | 182 | |||
Radohovo | 146 | – | 146 | |||
Selačka | – | 150 | 150 | |||
Stopan | 122 | – | 122 | |||
Šiprage | 64 | – | 64 | |||
Ukupno | 984 | 328 | 1.312 | |||
Popisno područje | Ukupno | Srbi | Hrvati | Slovenci | Makedonci | Crnogorci | Jugoslaveni neopredijeljeni |
Česi | Poljaci | Rusini – Ukrajinci |
Ostali Slaveni | Ostali nesloveni |
SREZ KOTOR VAROŠ | 37898 | 25008 | 6485 | 4 | 4 | 10 | 6375 | 2 | – | 2 | – | 8 |
Kotor Varoš | 4715 | 805 | 2640 | 2 | 3 | 6 | 1253 | 1 | – | 1 | – | 4 |
Maslovare | 4574 | 3966 | 8 | – | – | – | 600 | – | – | – | – | – |
Previle | 4576 | 3537 | 696 | – | – | – | 342 | – | – | – | – | 1 |
Skender Vakuf | 7100 | 6566 | 16 | – | – | – | 518 | – | – | – | – | – |
Šiprage | 7746 | 6036 | 24 | 1 | 1 | – | 1682 | – | – | – | – | 2 |
Vrbanjci | 4919 | 1678 | 1728 | 1 | – | 4 | 1505 | 1 | – | 1 | – | 1 |
Zabrđe | 4268 | 2420 | 1373 | – | – | – | 475 | – | – | – | – | – |
Naselje Šiprage utemeljila je porodica Šipraga, koja je tu doselila prije nekoliko stoljeća, negdje iz Pougarja. Najpoznatiji među njims bili su Omer Šipraga, stariji i Omer Šipraga, mlađi.
Omer Šipraga, mlađi (Šiprage, 7. siječnja 1926. – Šiprage, 7. travnja 2012.) bio je prvoborac, uz brata Mustafu, jedan od prvih lokalnih ustanika u Drugom svjetskom ratu. Mustafa je poginuo u borbama za Kotor-Varoš, 1943. godine (dobitnik Spomenice 1941.).[29]
Omer mlađi, u zavičaju poznat kao Poglavica, rođen je u begovskoj porodici Muje Šiprage, direktnog potomka jednog od osnivača lokalnog naselja, danas Mjesne zajednice Šiprage. Odgajan u slobodarskoj sredini, već u mladosti se zalagao za pružanje otpora nasilju žandarmerije u Kraljevini Jugoslavije. Odmah nakon formiranja prve lokalne partizanske postrojbe pod nazivom Četa sa Djevojačke ravni, poznata i kao Imljanska četa i Šipraška četa,[29] iako maloljetnik, uključuje se u njene redove i ispoljava zapaženu hrabrost. To ga preporučuje za ideološko usmjeravanje i uključivanje u SKOJ. Najprije je pohađao tečaj za mlade pristupnike, da bi, 1942., bio izabran za tajnika organizacije SKOJ-a za Općinu Šiprage.
Također nije poznato da li su preci drugog ogranka porodice Šipraga, nasilno ili svojevoljno, doselili u vitovljansko selo Delići. Zna se, međutim da su, nakon Rata u Bosni i Hercegovini, preselili u novo naselje Vitovlja.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.