Slovačke drvene crkve je naziv za drvene crkve na Slovačkim Karpatima, izgrađene od 16. do 18. stoljeća, koje su 2008. godine upisane na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Europi kao primjer lokalne vjerske gradnje gdje se miješaju utjecaji Istoka i Zapada.
Drvene crkve na Slovačkim Karpatima | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Država | ![]() |
Godina uvrštenja | 2008. (32. zasjedanje) |
Vrsta | Kulturno dobro |
Mjerilo | iii, iv |
Ugroženost | — |
Poveznica | UNESCO:1273 |
Koordinate | 49°20′10″N 19°33′30″E |
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Wooden_churches_in_Slovakia.png/640px-Wooden_churches_in_Slovakia.png)
Crkve su svjedok razvoja arhitekture u vremenu njihova nastanka i prilagodbe tlocrta, vanjskih prostora i izgleda određenim zemljopisnim i kulturnim kontekstima; te su bogato ukrašene slikama na zidovima i svodovima, te drugim ukrasima koji ih čine još značajnijima.
Od osam zaštićenih crkvi, dvije su rimokatoličke (Hervartov, Tvrdošín), tri protestantske (Hronsek, Leštiny, Kežmarok) i tri grkokatoličke (Bodružal, Ruská Bystrá, Ladomirová), a zaštićen je i jedan zvonik u Hronseku.
Pored ovih zaštićenih crkvi u Slovačkoj ima još pedesetak koje se većinom nalaze na sjeveru i istočnom dijelu pokrajine Prešovský kraj.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Bodruzal_cerkov_sv._Mikul%C3%A1%C5%A1a_severn%C3%A1_strana_ZeliP_1658.jpg/640px-Bodruzal_cerkov_sv._Mikul%C3%A1%C5%A1a_severn%C3%A1_strana_ZeliP_1658.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/Hronsek_wooden_church.jpg/640px-Hronsek_wooden_church.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Church_of_St_Francis_of_Assisi%2C_Hervartov.jpg/640px-Church_of_St_Francis_of_Assisi%2C_Hervartov.jpg)
Popis lokaliteta
Slika | Ime | izgradnja | Lokacija | Koordinate | Bilješke |
---|---|---|---|---|---|
Crkva sv. Franje Asiškog | 15. stoljeće | Hervatov | 49°09′N 21°07′E | Rimokatolička drvena crkva s gotičkim odlikama iz druge polovice 15. stoljeća je najsarija drvena crkva u Slovačkoj. Pod joj je kameni, a rijetke slike su dodane 1665. godine i prikazuju Adama i Evu u raju i Sv. Jurja kako ubija Zmaja. Glavni oltar Djevice Marije, sv. Katarine i sv. Barbare je izrađen od 1460. – 1470. i obnovljen je u 20. stoljeću. | |
![]() |
Crkva sv. Svetih | 15. – 17. st. | Tvrdošín | 49°12′05″N 19°19′48″E | Crkva iz 15. st. koja je obnovljena u 17. s odlikama renesanse. Barokni oltar prikazuje Sve Svete s kraja 17. stoljeća, dok je ostatak izvornog gotičkog oltara sa sv. Petrom i sv. Ivanom Krstiteljem u muzeju u Budimpešti, još od 1918. godine. Slike na svodu prikazuju zvjezdano nebo, a u crkvi se nalaze i drugi vrijedni crkveni predmeti. |
Artikularna evanđelistička crkva | 1725. – 26. | Hronsek | 48°23′N 19°05′E | Nakon Kongresa u Sopronu 1681. godine, protestantima je dozvoljeno graditi tzv. artikularne crkve neobičnog izgleda, ali su morale biti izgrađene u godinu dana, bez metalnih dijelova i bez tornja (poput Crkvi mira u Šleskoj). Ckva je visoka 8 metara u obliku križa 23 x 18 metara. Kako ima mnoge neobične skandinavske odlike, vjeruje se da su graditelji bili iz Norveške ili Švedske. Crkva je mogla primiti 1100 vjernika kroz svoja petora vrata, a oltar je imao 6 retabla koje je izradio majstor Samuel Kialovič 1771. godine. | |
![]() |
Artikularna evanđelistička crkva | 1688. | Leštiny | 49°07′N 19°13′E | Njenu izgradu naredio je Jób Zmeškal 1688. godine, a oslikana je prelijepim slikama u 17. i 18. stoljeću. Glavni oltar je iz 18. stoljeća i tu je između ostalih kršten i slovački pjesnik Pavol Országh Hviezdoslav. |
![]() |
Artikularna evanđelistička crkva | 1717. | Kežmarok | 49°04′48″N 20°15′13″E | Ova crkva ima izniman interijer s oslikanim zidovima i rezbarijama koje se smatraju najljepšima od svih 5 artikularnih crkava u Slovačkoj. Novac za njezinu izgradnju je sakupljan diljem Europe, od Švedske do Danske. Arhtekt je bio Juraj Müttermann iz Popradua, acrkva je svojom duljinom od 34.68 i širinom od 30.31 m, te sa 6 bočnih korova, mogla primiti preko 1500 vjernika; najviše od svih drvenih crkava. Slike na svodu su započete 1717. godine, ali su završene tek desetljećima kasnije. One prikazuju plavo Nebo s 12 apostola, 4 evanđelista i Sveto Trojstvo iznad oltara. Ján Lerch je izrezbario oltar od 1718. – 28., a orgulje Vavrinec Čajkovský od 1717. – 20. koje je proširio Martin Korabinský 1729. godine. |
![]() |
Crkva sv. Nikole | 1658. | Bodružal | 49°12′40″N 21°25′26″E | Grkokatolička crkva se sastoji iz tri četvrtasta dijela spojena po osi istok-zapad, s tri tornja (od kojih najveći ima zvona) nadsvođena lukovastim kupolama i željeznim križevima na vrhu. Crkva narodnog baroka je okružena grobljem i ima zvonik iz 19. stoljeća. U crkvi su sačevane neke zidne slike i ikonostas s ikonama iz 18. stoljeća. Donacijama američke fundacije obnovljen joj je oltar 1990-ih, te cijela crkva 2004. godine. Od 1968. do 1990-ih u crkvi su se održavale i pravoslavne mise. |
![]() |
Crkva sv. Nikole | 18. stoljeće | Ruská Bystrá | 48°31′N 22°11′E | Crkva s početka 18. stoljeća ima samo dva tornja, veliki zapadni iznad ulaza i mali istočni iznad oltara. Njen gotovo savršeni geometrijski krov izgleda poput tradicionalnih krovova seoskih kuća. Iznutra je bogato ukrašena slikama iz 18. stoljeća. |
Crkva sv. Arkanđela Mihovila | 1742. | Ladomirová | 49°19′59″N 21°37′01″E | Grkokatolička crkva je zapravo identičnog dizajna i okoliša kao i ona u Bodružalu. | |
Izvori
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.