From Wikipedia, the free encyclopedia
Križarske države su bile brojne feudalne države, koje su stvorili križari u Maloj Aziji i Svetoj Zemlji, a tijekom sjevernih križarskih ratova na istočnom Baltičkom području. Te križarske države ponovo su okupirane od islamskih država.
Početkom 7. stoljeća, muslimanski vladari počeli su širiti svoja područja u kršćanskim rimskim/bizantskim zemljama. Postupno preuzimaju i područja Sjeverne Afrike, velik dio jugozapadne Azije i većinu Pirenejskog poluotoka. Bizantinci su se djelomično oporavljali i vraćali izgubljena područja u brojnim prigodama, ali su s vremenom postupno izgubili osim Anadolije i Trakije te dijelova Balkana. Na Zapadu, Katolički kraljevi su pokrenuli niz kampanja poznatih kao Rekonkvista[1] s ciljem protjerivanja Maura (islamskih Arapa) s Pirinejskog poluotoka. Osvojene pirinejske kneževine se obično ne nazivaju križarskim državama, osim Kraljevine Valencije, unatoč općim kriterija.
Godine 1071. bizantska vojska je poražena od strane muslimanskih seldžuka u bitci kod Manzikerta, što je rezultiralo gubitkom većine Male Azije. Godine 1074. javlja se zamisao o Križarskim pohodima, a prvi pohod krenuo je 1099. godine. Za vrijeme trajanja ratova postojalo je više križarskih država.
Prve četiri križarske države formirane su odmah nakon Prvog križarskog rata.
Tijekom Trećeg križarskog rata osnovana je Kraljevina Cipar.
Tijekom Četvrtog križarskog rata Bizant je osvojen i podijeljen na četiri križarske države:
Na Baltiku, autohtona plemena u srednjem vijeku u početku odlučno odbija primiti kršćanstvo. Godine 1193., papa Celestin III. poziva na križarski rat protiv pogana, koji je uključivao i Stare Pruse, Litvanaca i drugih plemena nastanjenih na području Estonije, Latvije i Istočne Pruske. Razdoblje tih sukoba naziva se Sjeverni križarski ratovi ili Baltički križarski ratovi[2]
Estonske zemlje pod kontrolom danskih križara pripojene su Kraljevini Danskoj kao
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.