Loading AI tools
שושלת המלוכה האחרונה באיראן מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
שושלת פהלווי (בפרסית: دودمان پهلوی) היא שושלת המלוכה האחרונה באיראן. תחילתה של השושלת ב־1925, כאשר הוכתר רזא ח'אן לשאה במקום אחמד שאה קאג'אר מהשושלת הקאג'ארית והקמת המדינה האימפריאלית של איראן וסופה בהדחתו של מוחמד רזא שאה פהלווי במהלך המהפכה האסלאמית ב-1979. הטוען לכתר פהלווי כיום הוא רזא כורש עלי פהלווי, והוא פועל נגד משטר הרפובליקה האסלאמית מהגלות.
![]() | |
מדינה |
המדינה האימפריאלית של איראן, איראן ![]() |
---|---|
מייסד |
רזא שאה פהלווי ![]() |
תקופת השושלת |
12 בדצמבר 1925 – 1 באפריל 1979 (53 שנים) ![]() |
![]() ![]() |
שמו המקורי של רזא שאה פהלווי היה רזא ח'אן, והוא עלה לשלטון לאחר שביצע הפיכה צבאית מוצלחת באיראן ב־1921.
הוא כיהן כשר המלחמה והמפקד העליון של צבאו, ומ־1923 היה גם ראש הממשלה. ב־1925 הכריז עצמו כשאה (קיסר). ב־1935 שינה את שם ארצו מפרס לאיראן. ביצע רפורמות במדינתו והידק את הקשרים עם שכנותיה. ב־1941 אילצו אותו בעלות הברית לוותר על כיסאו לבנו מוחמד רזא שאה לאור ניסיונתו להתקרב לגרמניה הנאצית והוא הוגלה לדרום אפריקה, שם מת.
הרפורמות שהנהיג רזא שאה הובילו לשינויי מעמד בחברה הפרסית ולהקמת סדר מעמדות חדש:
מוחמד רזא שאה פהלווי עלה לשלטון לאחר גלותו של אביו והנהיג רפורמות בארצו. בשנת 1946, לאחר משבר איראן במסגרת המלחמה הקרה, נסוגו כוחות הצבא האדום האחרונים מאיראן. מתנגדו העיקרי היה איש הדת האייתוללה רוחאללה ח'ומייני, שגלה מארצו ב־1963 והגיע לצרפת. לאחר ההפיכה שהתרחשה ב־1953 שבמסגרתה הודח ראש הממשלה מוחמד מוסאדק, השיג מוחמד רזא שאה סמכויות שלטון אוטוקרטיות וקידם תהליכי רפורמות מרחיקי לכת בסגנון מערבי, אשר נודעו בכינוי הכולל "המהפכה הלבנה". מוחמד רזא שאה פהלווי הודח במהפכה האיראנית ב־1979 על ידי ח'ומייני. לאחר שהודח ב־1979, גלה ברחבי העולם עד שנקבר במצרים ב־1980. הסכם אלג'יר שחתם השאה עם משטר סדאם חוסיין בעיראק, התמוסס לאחר המהפכה האסלאמית עם פרוץ מלחמת איראן–עיראק. השאה קיים יחסים חמים עם מדינת ישראל, המדינות קיימו בניהן סחר פורה שכלל סחר בנפט, טכנולוגיה ותעשייה.
גלה לארצות הברית לאחר מהפכת ח'ומייני (1979) ומנסה כיום לשוב לשלטון באיראן בדרכים חוקיות ודמוקרטיות.
פאשא ח'אן אמין אל-מלכ (פר') | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מוראד עלי ח'אן (פר') | מהדי קולי ח'אן מג'ד א-דולה (אנ') | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ע'ולאם עלי דולתשאהי (פר') | טיימור ח'אן איירומלו (אנ') | עבאס עלי ח'אן (פר') | נוש-אפרין (פר') | עיסא ח'אן מג'ד א-סלטנה (פר') | סואדכוהי[3] | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
[4] עסמת דולתשאהי (אנ') | [2] תאג' אלמלוכ (המלכה) | רזא שאה פהלווי (השאה) | [3] תוראן אמיר סולימאני (אנ') | [1] מרים סואדכוהי (פר') | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
פואד הראשון (מלך מצרים) | ע'ולאם רזא פהלווי | חליל אספנדיארי (אנ') | [5] ספיה המדאני (פר') | אחמד רזא פהלווי (אנ') | מחמוד רזא פהלווי (אנ') | פאטמה פהלווי (אנ') | חמיד רזא פהלווי (אנ') | עבדול א-רזא פהלווי (אנ') | המדם א-סולטנה פהלווי (אנ') | האדי אתאבאי (פר') | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
[1] פאוזיה פואד | [2] סוראיה אספנדיארי | מוחמד רזא שאה פהלווי (השאה) | [3] [hebrew 1] פארה דיבה (המלכה שהבאנו) | שמס פהלווי | [אב: מחמוד ג'ם (אנ') רה"מ איראן] פריידון ג'ם (אנ') | עלי רזא פהלווי | אשרף פהלווי | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
שהנאז פהלווי (אנ') | פרחנאז פהלווי (אנ') | רזא כורש עלי פהלווי (השאה הגולה) | יסמין פהלווי (רעיה גולה) | עלי רזא פהלווי השני | ליילה פהלווי | פטריק עלי פהלווי (אנ') | שהריאר שפיק (אנ') | אזאדה שפיק (אנ') | סיירוס עטאבאי (אנ') | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ארדשיר זאהדי (אנ') [בעלה ה-1] | חוסרו ג'האנבאני (אנ') [בעלה ה-2] | נור פהלווי (פר') | כאמיאר פהלווי[4] (הבא בסדר הירושה) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
מקרא: – השאה לבית שושלת פהלווי – המלכה של השאה (שהבאנו) [1] – חמש נשי השאה הראשון [1] – שלוש נשי השאה השני
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.