Loading AI tools
פרס הניתן מדי שנה ליחידים או לגופים עבור פעילות שתרמה להגברת הביטחון של מדינת ישראל מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
פרס ביטחון ישראל ע"ש אליהו גולומב הוא פרס הניתן מדי שנה ליחידים או לגופים עבור פעילות שתרמה להגברת הביטחון של מדינת ישראל, ובדרך כלל ניתן על פיתוח טכנולוגי (על הישג שמקורו בעוז רוח בשדה הקרב ניתנים עיטורי צה"ל). חלוקת הפרס החלה בשנת 1958. הפרס מוענק בטקס על ידי נשיא המדינה, ראש הממשלה ושר הביטחון.
![]() | |
עיטור פרס ביטחון ישראל | |
תיאור | פרס עבור הגברת ביטחון מדינת ישראל |
---|---|
מיקום הטקס | משכן הנשיא, ירושלים |
מדינה |
![]() |
הגוף המעניק |
נשיא מדינת ישראל ![]() |
תקופת הפרס |
1958–הווה (כ־66 שנים) ![]() |
נקרא על שם |
אליהו גולומב ![]() |
![]() ![]() |
זוכי הפרס נקבעים על ידי שר הביטחון. החלטתו מתבססת על המלצות ועדת שופטים חיצונית, המתמנה על ידיו.
כל שנה מוענקים שלושה או ארבעה פרסים - אחד עבור מפעל חיים מצטבר, ושניים או שלושה עבור אדם או צוות שלפעילותם תרומה לתחום המבצעי. פרס אחד לפחות יוענק למערכת נשק או מערכת תומכת לחימה, שלא מהתחום המודיעיני, זאת בתנאי שיש למערכת זו תרומה מוכחת בתחום המבצעי והיא מתאפיינת ביצירתיות ובמקוריות. בשנה שבה לא נמצאה מערכת נשק או מערכת תומכת לחימה, שלא מהתחום המודיעיני, כראויה לפרס ביטחון ישראל – יוענקו לא יותר משני פרסים. בשנת 2015 עמד סכום הפרס על 36,000 ש"ח.
שמותיהם של מרבית מקבלי הפרס נשמרים בסוד, וכך גם פרטי הפעילות שזיכתה אותם בפרס (לעיתים מתפרסמים הפרטים כעבור שנים). עד 2020 זכו בפרס 188 פרויקטים, כ-1,000 אנשים, מהם 16 על מפעל חיים. 52 אנשים זכו בפרס פעמיים. 7 אנשים זכו יותר מפעמיים.[1][2]
אישים שזכו לפרס ביטחון ישראל למפעל חיים מצטבר:
עם זוכי הפרס ששמם פורסם נמנים:
שנה | שם הזוכה | הערות |
---|---|---|
1958 | ||
עוזיאל גל | המצאת תת מקלע "עוזי"[3] | |
שני עובדי האגף למחקר ותיכון במשרד הביטחון | עבור עבודה מדעית (מכשיר פיזור)[4] | |
ארנסט דוד ברגמן ראש האגף למחקר ותיכון במשרד הביטחון | הוקרה מיוחדת מוועדת הפרס על מסירותו ומאמציו בשדה המחקר הביטחוני[3] | |
1959 | ||
אלוף-משנה אבגני רטנר (גדעון רבטל) ראש שטח באגף למחקר ותיכון | פיתוחים למטול הבזוקה ("סופר בזוקה")[5] | |
מיכאל שור מהתעשייה הצבאית | תכנונה ופיתוחה של תשלובת תעשיות כימיות וצבאיות לייצור חומרי הדף[6] | |
1960[7] | ||
צוות מיחידת הטילים ברפא"ל (משה אפשטיין, יונתן מס ואנזלם ירון) | עבור פיתוח הטיל הנהוג "לוז"[5] | |
צוות מיחידת ההודפים ברפא"ל (ד"ר רות קרט וד"ר דב כ"ץ) | עבור פיתוח חומר הודף מורכב[8] ששימש כדלק מוצק עבור רקטת שביט 2 | |
צוות חיל הקשר (ולדימיר מילר, צבי ורדיאל, אלכסנדר רוזן)[9] | פיתוח בתחום ההצפנה | |
1961[10] | ||
אל"ם ישראל טל | ||
אברהם מקוב מהתעשייה הצבאית | ||
יעקב אינגרמן ושולה אינגרמן | פעילות במסגרת יחידה 515 | |
סא"ל מאיר שפירא, רס"ן חיים סטרנין, סרן יצחק מאירי, סרן שמואל שרייבר | פעילות במסגרת ענף פענוח הצפנים, יחידה 515[11] | |
1962[12] | ||
סא"ל דוד בנאור מחיל החימוש, ראש צוות תכנון | ניוד מרגמה 120 מ"מ על גבי זחל"ם[13] | |
צוות מיחידת האלקטרומכניקה של רפא"ל: המהנדסים אמנון וולקן וד"ר בעז פופר | פיתוח מרעום קרבה אלקטרומגנטי מסוג "תדמור".[14] | |
רס"ן י. וייס, והאזרחים עובדי צה"ל: ש. דרומי, ומ. שטיינברגר | פיתוח שיטות ותהליכים שכתוצאה מהם זכתה מערכת הביטחון בהשגים חשובים | |
1963[15] | ||
צוות מיחידה 515 המורכב מסא"ל אברהם שרוני, רס"ן שאול שמאי[16], רס"ן יצחק עמבר, רס"ן עזרא סופר, ורס"ר זאב חוסני | "הודות לעבודתם המסורה, זכתה מערכת הביטחון להישגים חשובים" | |
המהנדס הלל בר-לב מרפא"ל | פיתוח נשק חשוב לשימושה של אחת מזרועות צה"ל (טיל השפריר 1)[17] | |
המהנדס חיים דוד פולישוק | פיתוח ציוד קשר | |
1964 | ||
דוד לסקוב מחיל ההנדסה | פיתוח אמצעי לחימה מיוחדים | |
1965[18] | ||
ד"ר אלכסנדר שני וצבי קמיל מיחידת האלקטרוניקה ברפא"ל | פיתוח מערכת אלקטרונית - מחשב מוטס - מד"ס[19] | |
עמנואל (מנס) פרת | הקמת קריה למחקר גרעיני - נגב | |
צוות מחיל האוויר: סרן אברהם כפלאוי, סרן אבינעם ירון, סרן צבי אבן-חן, סרן דב סער והמהנדס יוסף מיוחס | פיתוח מערכת צילום לילה למטוסי הווטור | |
המהנדס משה הלוי מהתעשייה הצבאית[20] | פיתוח נושאים לחיל האוויר | |
1966[21] | ||
ארנסט דוד ברגמן | תרומתו להקמת מערך המחקר הביטחוני ופיתוחו מאז מלחמת העצמאות. | |
אורי אבן-טוב מהתעשייה האווירית | פיתוח אמצעים בתחום האלקטרוני, העשרת מתקני הבדק | |
צוות מהשב"כ ויחידת "קולוסוס" של מערכת הביטחון (אפרים ביגון ראש המחלקה הטכנית בשב"כ, צבי מלחין, משה תבור, יעקב ג', גינה ג', דוד ד', ברוך צ', אפרים ש') | פיתוח אמצעים טכניים ופעולה חשובה ביותר בתחום הביטחוני | |
רב-סרן מיכאל הראל (קצין פיתוח בשייטת 13) | על פיתוח מוקשים[22] | |
1967[23] | ||
צוות מיחידת האלקטרומכניקה של רפא"ל כולל שמואל רהט | בעד פיתוח מערכת נשק חיונית | |
פנחס דגן מהתעשייה האווירית | פיתוח והשכלול של מערכת ״החרצית״ שהפכה להיות מערכת נשק "צריח דגן"[24] | |
סגן-אלוף יוסף נאור, רס"ן עמוס בן-רון, סגן צבי ליסק מחיל האוויר, יואל צפיר מהיחידה לאלקטרוניקה ברפא"ל, יהונתן ריבלין ושלמה גל (קוגל) מהתעשייה האווירית, צבי גלזר מאלרון | בעבור פיתוח מערכת לוחמה אלקטרונית, מערכת קשר חסינה להאזנות | |
1968[25] | ||
ישעיהו לביא | תרומתו לקידום מערכות אלקטרוניות לביטחון ישראל[26] | |
סרן שלמה בשן, סרן סמי הראל, רס"ר משה מאיר ורס"ן אפרים אשכנזי (ראש צוות הפיתוח של ענף אוויר 2 בחיל האוויר) | פיתוח ששיפר את כוונת התותחים במטוסי חיל האוויר ושיפור יכולותיו המבצעיות של מטוס המיראז'[27] | |
צבי דר | מפעל חיים על פועלו בתע"ש | |
צוות הרשות לפיתוח אמצעי לחימה (רפא"ל) : דן רוגל, אורי חרש, עוזי טימור | פיתוח מרעומים לפצצות אוויר[28][14] | |
סא"ל חרות צמח | פיתוח מגל"מ (מגלה שידורי מכ"מ) שהותקן בספינות חיל הים[29] | |
צוות קצינים ואזרחים עובדי צה"ל | פרס מיוחד על הישגים טכנולוגים מעולים בתחום הביטחון (פרס שחולק לראשונה בשנה זו בסכום הגבוה מהפרס השנתי הרגיל)[30] | |
1969[31] | ||
חיל ההנדסה הישראלי | פיתוח הפתרונות ההנדסיים לביצור קו בר-לב על תעלת סואץ[32] | |
צוות חיל האוויר (רס"ן מיכאל כהן, רס"ן משה הראל, סרן עובדיה הררי וסגן גבריאל טימר) | השתלת מנועי סקייהוק (J-52) במטוסי הסופר מיסטר | |
אברהם מקוב (פעם שנייה) | פיתוח פצצת פיצוח מסלולים (פפ"ם) | |
צוות חיל הקשר (רס"ן שאול אהרוני, רס"ן אברהם גרנית (גרינקר), רס"ן דוד רווה ורס"ל יהודה קוץ) | פיתוח ציוד אלקטרוני | |
צוות חיל חימוש (סא"ל צבי אורבך, רס"ן דוד בניה, רס"ן צבי גונפז ורס"ן דן גדנאור) | פיתוח מרגמה כבדה מתנייעת 160 מ"מ[33] | |
צוות במערכת הביטחון (3 עובדים) | "קידום מרשים של פעילות ביטחון חיונית" | |
1970[34] | ||
צוות מיחידת הטילים ברפא"ל (בראשות ד"ר זאב בונן וכולל הלל בר-לב [בפעם השנייה], גיורא שלגי, נרי שנידור, אורי פלד, צבי עבר, אבא תמרי) | פיתוח הטיל "שפריר 2" | |
צוות חיל החימוש (ישראל טילן, בן-ציון בן-בשט, משה קידר, אריה רמון, אורי יכין) | שיפור טנק השוט קל[35] | |
ישראל אוריאלי מאלתא מערכות ויאיר בר-און מאלביט-אלרון | על שכלול מכ"ם לכלי שיט[34] | |
1971[36] | ||
צוות מהתעשייה האווירית ומשרד הביטחון הכולל את: משה ארנס, יעקב בן בסט, שמואל נגר, אליהו שלו (פרידמן), שלום בן ארצי, אברהם לוין, יוסף דויטש, רפאל בוואבה, משה שרמן, אהוד קדיש, אלוף-משנה בן-עמי גוב | שיפורים במערכת מטוס (פרויקט מטוס הכפיר) | |
צוות קצינים ואזרחים עובדי צה"ל | על הישגים טכנולוגים מעולים בנושא ביטחוני חיוני | |
צוות עובדים במערכת הביטחון | השגת קידום מרשים בפעילות ביטחון חיונית | |
צוות פיתוח ברפא"ל הכולל את נחום שפירא, בן-ציון נוה, דן ציוני, נפתלי עמית, ארוין רייטר, יצחק נודלמן, עוזי רב | פיתוח פצצת המצרר נגד מטרות רכות "טל 1"[37] | |
1972[38] | ששון (ששי) יצחקי (יצחייק)[39] | הישגים מרשימים בתחום פענוח הצפנים ביחידה 8200 |
יצחק בן ישראל, ויקטור שנקר, דוד יאיר מחיל האוויר | פיתוח שיטת הפצצה קלע למטוסי הפנטום | |
קבוצת עובדים במערכת הביטחון | עבור קידום טכנולוגי מרשים | |
צוות של חברת "מכשירי רחובות" (יוסף צבי יפה, עמוס גורן, ג'רי טופז ודוד אלסטר) | עבור פיתוח מערכות גילוי ואיתור | |
משה אור-טס מנהל הפרויקט מאלתא, יוסף שרוני מאגף הנדסה של התעשייה האווירית לישראל ועודד ארז מחיל האוויר[40] | עבור פיתוח מערכת תפעול מבצעית | |
צוות של חיל ההנדסה | ציון לשבח על פיתוח אמצעי לחימה | |
1973[41] | ||
אלוף ישראל טל ודוד לסקוב (שניהם פעם שנייה) | פיתוח גשר הגלילים[42] | |
ישראל גליל-בלשניקוב ויעקב ליאור | פיתוח הרובה "גליל"[43] | |
דוד ליבוביץ | פרס מיוחד שהוענק לאחר מותו, ממציא מפתח ובונה הדוידקה. | |
אל"ם ישראל אביר מחיל הים, חיים שחל ממספנות ישראל, שמואל אלקון מהתעשייה האווירית | על תרומתם המכרעת לפיתוח ספינת טילים סער 4 ("רשף") אשר הוסיפה מימד נוסף לחיל הים | |
קבוצת מהנדסים, קצינים ואזרחים עובדי צה"ל (כולל ישראל רדומסקי ומוטי דור און) | "פיתוח מערכת אלקטרונית המהווה תרומה בעלת ערך רב ומשמעותי לאתגר אקטואלי". (מערכת התקשורת "קונסוליה") | |
צוות המורכב מקצינים ואזרחים עובדי צה"ל ואנשי מדע | "עבור הישג טכנולוגי מרשים התורם תרומה מוחשית לביטחון". | |
צוות עובדי מערכת הביטחון | תעודת ציון לשבח, ללא פרס כספי, על פתרון מוצלח של בעיה מקצועית | |
המהנדס אוריאל חפץ | תעודת ציון לשבח, ללא פרס כספי, על שנים רבות של מסירות והתנדבות לפתרון בעיות טכניות מבצעיות. | |
1974 | ||
סרג' לנדסמן (ישראל בן-ארצי), יאיר אלון וחיים אשר מהתעשייה האווירית ועמוס דגן מחיל הים | פיתוח המכ"ם דגון לחיל הים[44] | |
אל"ם (מיל.) חרות צמח (בפעם השנייה) מחיל הים וד"ר דוד הלמן ויעקב מגד מרפא"ל | פיתוח שתי מערכות של רקטות מוץ ("אבשלום" ו"אמנון") ללוחמה אלקטרונית ימית[45] | |
שבתאי דובדבני, ראש מדור תחמושת בלהק ציוד ודניאל נרוור מתע"ש | פיתוח הטיל כחלילית | |
אבנר אבקין, גדליהו אהרוני, שמואל אלעד, מרדכי חן, חיים פריאון ודוד רז מהתעשייה הצבאית | ציון לשבח על תרומתם לפיתוח נשק ארטילרי | |
שתי יחידות של צה"ל | ציון לשבח על מבצע רב תושייה[46] | |
1975 | ||
עובדיה הררי (פעם שנייה) | ||
צוות מיחידה 8200 של חיל המודיעין (סרג'יו הרט, מיכה שריר ונתן צימרמן) | ||
צוות מיחידת הטילים של רפא"ל (כולל מנחם וייס[47]) | פיתוח פצצה גולשת נהוגה "תדמית" | |
משה קרת | חלקו בפיתוח מטוס הכפיר | |
1976 | ||
צוות מחיל הקשר: סא"ל (מיל.) רון אגון, רס"ן אורי ורד, סרן מוריס בן-זקן, רס"ל (מיל.) ברוך מזור, רס"ן יעקב פשטיצקי[48] | פיתוחים בתחום לוחמה אלקטרונית | |
צוות של שני מפתחים מיחידת האלקטרוניקה של רפא"ל | מערכת לוחמה אווירית "קורמורן" | |
רס"ן עמיהוד רבין מענף תיכון אווירונאוטי בחיל האוויר[49] | העלאת משקל המראה של מטוסי הסקייהוק ששיפר את וטווח הפעולה ויכולת נשיאת החימוש של המטוסים | |
1977 | ||
צוות חיל המודיעין | על "תרומה חשובה וחיונית" | |
צוות מיחידת האווירומכניקה של רפא"ל (כולל בנימין לנדקוף) | על "מערכת נשק מיוחדת" (חימוש אווירו-מכני מסווג) | |
צוות מחקר ופיתוח במשרד הביטחון (כולל ד"ר דוד הזלקורן ואנשי המוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים כולל איש המוסד אהרון בן אריה) | ציון לשבח על "קידום טכנולוגי מרשים" | |
יחידת קיסריה בראשות מייק הררי | צל"ש מוועדת הפרס על פעילות מיוחדת[50] | |
1978 | ||
צוות פיתוח של רפא"ל (כולל דן רוזן, משה גלמן, אברהם דודוביץ, יוסף (שלוף) שלזינגר, מרדכי שפר, גיורא שלגי בפעם השנייה) | פיתוח הטיל פיתון 3 | |
צוות של הטכניון | תרומה משמעותית לקידום תשתית טכנולוגית בתחום חשוב ביותר למדינת ישראל | |
צוות של חיל המודיעין (כולל ישראל רדומסקי בפעם השנייה) | ציון לשבח על פיתוח מערכת בתחום המודיעין | |
עובד התעשייה הצבאית (זכייה שלישית) | ציון לשבח על פיתוח תחמושת חדישה | |
1979 | ||
צוות של אגף המודיעין ואזרחים (בין הזוכים יואל גת, זהר זיסאפל נחום חי) | עבודות בתחום המודיעין | |
צוות של חיל הים ושל חברות אלביט ואלתא | פיתוח מערכות אלקטרוניות לחיל הים | |
צוות של אלתא | פיתוח מכ"ם מוטס למטוסי קרב | |
שמואל שטריקמן | ||
צוות של חיל הקשר (כולל דניאל רוזן) | ציון לשבח על פרויקט תקשורת | |
1980 | ||
מאיר מרדור | על מפעל חיים מצטבר ועל תרומתו למערכת הביטחון[51] | |
צוות מחיל המודיעין[52] (כולל שי פלפל, יעקב ישע, רון שמיר, חיים וולפסון, נתן צימרמן, אורה הדס, יהודה הרטמן, יונתן שטרן, חנוך וקסלר, דורון אידלמן,[53] נפתלי תשבי, מרדכי טננהאוס, חיים הלד) | הישגים מרשימים בתחום חיוני לביטחון המדינה | |
צוות מיחידת האלקטרוניקה של רפא"ל וחברת אלתא של התעשייה האווירית, (כולל יוסף נאור בפעם השנייה) | עבור מערכת התקשורת החסינה "קיר מגן", מערכת קשר לחיל האוויר שפותחה והובאה לרמה מבצעית[54] | |
1981 | ||
אברהם מקוב (פעם שלישית) | מפעל חיים מצטבר (הוענק לאחר מותו)[55] | |
שארלי אטאלי, דוד הררי ומיכאל שפר | פיתוח "זהבן" — המזל"ט הראשון של צה"ל[56][57] | |
צוות מיחידת האלקטרוניקה של רפא"ל והתעשייה האווירית (כולל מתי וקס, מנשה מני) | מערך קומינט מרחף (בלון תצפית) - "תמי"[58] | |
1982 | ||
צוות מיחידת האלקטרוניקה של רפא"ל | תקשורת חסינה "בונוס" | |
צוות מיחידת האווירומכניקה (נשק) של רפא"ל | מצרר נגד טנקים "כריסטיאן" | |
חיים לסקוב[59] | פרס על מפעל חיים | |
1983 | ||
צוות חוקרים ומהנדסים של חיל האוויר (כולל יוחנן לבנון[60]) | על פיתוח אמצעי מודיעין ולוחמה אלקטרונית | |
יצחק צורן, צוות של חיל הים וחברת אי.אי.אל | על פיתוח מערכת לחימה אלקטרונית ימית | |
1984 | ||
דוד לסקוב (פעם שלישית) | מפעל חיים בפיתוח אמצעי לחימה | |
סרג' לנדסמן (פעם שנייה) | ציון לשבח | |
צוות של אלביט (כולל ראש הצוות יגאל ברוכי, אריה פיינגולד, מאיר בוטבול) ומהנדס נוסף מאלתא | על פיתוח מערכות לוחמה אלקטרונית לחיל הים | |
צוות חיל המודיעין (כולל נוגה אלון) | ||
צוות פיתוח של רפא"ל (כולל ד"ר פאול כץ, דניאל לשם, משה אפשטיין וחמישה נוספים) | פיתוח הטיל תמוז[61] | |
יאיר בארי | ||
1985 | ||
אריאל רוט | יחידת הטכנולוגיה בשב"כ | |
צוות מיחידת הטילים ברפא"ל | פיתוח מערכת ההדמאה התרמית "מדרון אדום"[62] | |
1986 | ||
צוות פיתוח ברפא"ל (כולל ד"ר יוסף לוין מרפא"ל ומשה חורב מחיל האוויר) | פיתוח הטיל "פופאי" ("חמודון") | |
1987 | ||
שלושה צוותים מחיל המודיעין | ||
צוות מיחידת האלקטרוניקה של רפא"ל | ||
גבריאל אילן, אבי מורגנשטרן | ||
גיורא זוסמן[63] | ||
מולי אייל (חיל האוויר) | ||
1988 | ||
יואל גת (פעם שנייה), עמירם לוינברג, גידי קפלן, שלמה תירוש, נחום חי (פעם שנייה) | ||
יצחק קירשנבאום, איציק תורג'מן | ||
צוות מיחידת האלקטרוניקה של רפא"ל בראשות יורם ולפיש וחיל האוויר | פוד לוחמה אלקטרוני מנגד | |
ישראל רובין | על פעילותו במחלקת הדפוס באגף הטכנולוגי של המוסד | |
1989 | ||
צוות של אגף המודיעין ושירות הביטחון הכללי (כולל אילן ארבל) | על שפיתחו מערכות חדשניות והגיעו להשגים מבצעיים מיוחדים | |
צוות של חיל האוויר וחברות אלתא וקרן אלקטרוניקה | על שפיתחו וייצרו מערכת לחיל האוויר | |
צוות מפעל מב"ת של התעשייה האווירית לישראל | על פיתוח מערכות לצורכי חיל הים | |
1990 | ||
צוות מיחידה של חיל המודיעין (כולל אילן אטיאס, אהוד רם) | פיתוח מערכת שתרמה לביצור ביטחון המדינה | |
צוות מיחידת הנשק של רפא"ל בשותפות עם צוות ממפקדת חילות השדה (כולל ראובן פירשט, יעקב (יקי) מואב[63]) | משגר טילים לחיל השריון | |
מיכאל שור (פעם שנייה) | מפעל חיים | |
1991 | ||
שמואל שטריקמן (פעם שנייה) | מפעל חיים | |
ד"ר יעקב גולדברגר[64] | ||
סא"ל מיכאל להט, סא"ל פנחס אזר מחיל החימוש[65] | ||
צוות מחטיבת הטילים של רפא"ל (כולל מנחם צוקר ונתן כרמון) | טיל מדויק למסוקים נגד טנקים | |
1992 | ||
גילי מורן ועוזי לב-עמי[66] | ||
יעקב שטיין | ||
אמנון גביש[67] | ||
1993 | ||
פנחס בוכריס | ||
אילן שפילינגר | ||
דורית דור | ||
משה וולף | ||
1994 | ||
צוות היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין | פרויקט המאריך את זמן ההתרעה הניתן לישראל | |
צוות אנשי רפא"ל, חיל האוויר (כולל מולי אייל) ומפא"ת | פיתוח טיל הפיתון 4 | |
1995 | ||
ד"ר יובל ברגר | ||
ישראל גרשמן | מהמחלקה הטכנולוגית של משרד הביטחון | |
דוד סטביצקי[68] | ||
יצחק קירשנבאום (פעם שנייה) | ||
צוותים של רפא"ל והתעשייה הצבאית | ||
1996 | ||
צוותים של רפא"ל והתעשייה האווירית (כולל עוזי רובין והלל לוריא) | פיתוח מערכת הלוויינים אופק ורקטת האצה למשגר לוויינים אזוב | |
צוות של רפא"ל | פיתוח פוד תקשורת לטיל אוויר קרקע "חנית הזהב" | |
צוות חיל המודיעין (כולל גילי רענן) | "פיתוח מערכת המהווה הישג טכנולוגי יחיד מסוגו ואשר מהשימוש המבצעי, במערכת זו, נבעו במישרין הישגים מרחיקי לכת בערכיותם ובתרומתם לביטחון המדינה" | |
1997 | ||
צוות ממנהלת תוכנית טנק המרכבה, הרשות לפיתוח הטנק בחיל החימוש, חיל השריון (כולל תא"ל מתי לשם[69]), חיל החימוש (כולל תא"ל שלום קורן, רס"ן ירון לבנת[65][70]), והחברות אל-אופ (כולל משה אילן[71]) ואלביט מערכות | פיתוח מערכת בקרת האש "ברק זוהר" (ב"ז) לטנק המרכבה[72] | |
ד"ר משה (מויה) אפשטיין (פעם שלישית) | מפעל חיים - בונה הטילים הראשי של רפא"ל, "על תרומתו במשך שנות דור לפיתוח וייצור טילים בהן הטביע את חותמו במגוון גדול של מערכות טילים הן כמהנדס והן כמורה הדור" | |
צוות מהיחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין כולל סא"ל רן ורד | פרויקט מסווג, בו הפגינו דמיון יצירתי, יוזמה ויכולת מימוש גבוהה | |
1998 | ||
צוות התעשייה הצבאית (כולל יוסי איל[73]) ואל"ם במילואים אביאל רון ממנת"ק | פיתוח תותח בקוטר 120 מ"מ, לשימוש בטנקי מרכבה | |
שני צוותים ממערכת הביטחון | שני פרסים על פיתוח מערכות המהוות הישג טכנולוגי ופריצת דרך מדעית | |
שמונה עובדים מהמכון למחקר ביולוגי | פיתוח חיסון למחלת האנטרקס[74] | |
1999 | ||
ויקטור ויסליב | ||
צוות ממינהל משגרים ופלטפורמות ברפא"ל | מערכת "ראי מוצק" - מערכת לניטור והגנה על גבולות ישראל | |
2000 | ||
צוות חיל המודיעין (כולל יאיר דמבינסקי, סיגל פלד לויתן) | ||
חברת לוקיישנט סיסטמס יחד עם רפא"ל | פיתוח מערכת איתור ושליטה לצבא היבשה | |
סא"ל אפרים שגיא מחיל החימוש[65] | ||
2001 | ||
אלוף יצחק בן ישראל (פעם שנייה) | בעבור פרויקט מטוס ללא טייס מדגם "זיק"[75]המהווה ביטוי לתפיסה חדשנית של שדה הקרב העתידי | |
יוסף קשת[76] | ||
משה (מוני) כץ[63] | ||
2002 | ||
תת-אלוף (מילואים) עוזי עילם | מפעל חיים[77] | |
צוות שב"כ בהשתתפות רונן הורוביץ וששי אליה[78] | פיתוח מערכות כריית מידע ותורה מקצועית (הסיכול המשולב) שהביאו להישגים המהווים קפיצת מדרגה בתרומתם לביטחון מדינת ישראל | |
שני צוותים ממערכת הביטחון | עבור עבודתם בתחום הפיתוח שיצרה מכפילי כוח עבור מערכת הביטחון | |
2003 | ||
|
עבור מערכת "חומה" הכוללת את פיתוח טיל ה"חץ"[79] | |
צוות מרפא"ל | פרויקט מסווג | |
2004[80] | ||
צוות משרד ראש הממשלה | "פיתוח מערכת המהווה הישג טכנולוגי מרשים" | |
צוות משותף של משרד ראש הממשלה, משרד הביטחון וצה"ל | "פיתוח מערכת המשקפת הישגים טכנולוגיים והנדסיים מהמדרגה הראשונה בקנה מידה ישראלי ובינלאומי" | |
צוות של צה"ל ומשרד ראש הממשלה | "פיתוח מערכת שיש בה פתרון טכנולוגי יצירתי לבעיה מבצעית בעלת חשיבות יוצאת דופן" | |
2005[81] | ||
צוות חיל המודיעין והמוסד | "פיתוח של מערכת המהווה הישג טכנולוגי מרשים ביותר, אשר ממנו נבעו הישגים בעלי תרומה מכרעת לביטחון הלאומי" | |
צוות המוסד וחיל המודיעין (בסיוע השב"כ) | "מבצע יוצא דופן ומערכת מתקדמת, המאפשרים הישגים שהם בבחינת קפיצת מדרגה בערכיותם ובתרומתם לביטחון המדינה" | |
צוות משולב של חברת אל-אופ (ובו ד"ר מרדכי ולגר), חברת נס טכנולוגיות, חיל האוויר ומשרד הביטחון-מפא"ת | "פיתוח מערכת מודיעין חוזי מתקדמת ביותר מבחינה טכנולוגית ובעלת יכולת ייחודית בלוחמה בטרור" | |
2006[82] | ||
צוות המוסד ורפאל | "מבצע נועז יוצא דופן, שנעשה בו שימוש בטכנולוגיות מתוחכמות ייחודיות, המאפשרות השגת הישגים בעלי תרומה מכרעת לביטחון הלאומי של מדינת ישראל" | |
צוות מהיחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין (כולל קירה רדינסקי[83]) | "פיתוח מערכת המהווה הישג טכנולוגי יחיד מסוגו ואשר מהשימוש המבצעי, במערכת זו, נבעו במישרין הישגים מרחיקי לכת בערכיותם ובתרומתם לביטחון המדינה" | |
צוות חיל המודיעין והשב"כ (כולל ששי אליה) | "פיתוח אמצעים ייחודים שיש בהם משום פריצת דרך מדעית וטכנולוגית מהמעלה הראשונה, המאפשרים הישגים המהווים קפיצת מדרגה בתרומתם לביטחון מדינת ישראל" | |
2007[84] | ||
צוות המוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים | "מבצע נועז, יוצא דופן במורכבותו, שנעשה בו שימוש בטכנולוגיות מתוחכמות, אשר אפשר הישגים בעלי תרומה מכרעת לביטחון הלאומי של מדינת ישראל" | |
צוות של היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים | "פיתוח ויישום של מערכת המהווה הישג טכנולוגי יחיד מסוגו" | |
צוות אל-אופ, מפא"ת ומפקדת זרוע היבשה | "פיתוח ויישום של מערכת נשק מהפכנית בחזית הטכנולוגיה לשימוש כוחות היבשה" | |
צוות אלישרא, מפא"ת וחיל האוויר | "פיתוח ויישום תוך זמן קצר ביותר של מערכת המבוססת על רכיבים טכנולוגיים מתקדמים מתוצרת ישראל" | |
2008[85] | ||
שמונה לוחמים מהמוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים | "מבצע יוצא דופן במורכבותו ובנחישותו שנעשה בו שימוש בטכנולוגיות מתוחכמות ואפשר השגים בעלי תרומה מכרעת למדינת ישראל" | |
צוות של היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין | "פיתוח וישום של מערכת המהווה הישג טכנולוגי ומודיעיני יחידים מסוגם. השימוש המבצעי במערכת זו הביא במישרין להישגים ערכיים מרחיקי לכת בתרומתם לביטחון המדינה" | |
צוות של היחידה הטכנולוגית של אגף המודיעין | "הישג טכנולוגי ומבצעי יחיד מסוגו, אשר תרומתו לביטחון המדינה לא תסולא בפז" | |
צוות רפא"ל, מפא"ת וחיל האוויר | "פיתוח וייצור של מערכת הנשק "ברד פלדה" (פצצת Spice). מדובר במערכת נשק מהמתקדמות בעולם המאפשרת הישגים בעלי חשיבות מבצעית ממדרגה ראשונה ומהווה בכך מכפיל כח מובהק עבור צה"ל ולביטחון מדינת ישראל" | |
2009[86] | ||
צוות מאגף המודיעין | "על פיתוח ויישום מבצעי של פרויקט טכנו-מודיעיני הנותן מענה לסוגיה המצויה בראש סדר העדיפויות" | |
צוות מחברת VisionMap, מפא"ת, משרד ראש הממשלה, חיל האוויר וחיל המודיעין | "פיתוחה של מערכת מתקדמת ביותר שהיא כיום גם מבצעית" | |
צוות של שמונה אנשים מזרוע היבשה (בראשות מנהל הפרויקט סא"ל משה קיפניס ורס"ן סער אברמוביץ מהחטיבה טכנולוגית ליבשה), רפא"ל, סא"ל ד"ר אלי מוזסון ממפא"ת, ורס"ן יאיר אדרי מפיקוד העורף | פיתוחה של מערכת "מאמין בריבוע" להתרעת העורף בעת שיגורים (המערכת חוברה למערכת צבע אדום)[87] | |
ד"ר יצחק פורת | פרס למפעל חיים[19] | |
2010[88] | ||
צוות של משרד ראש הממשלה וחיל המודיעין | "על פיתוח ויישום של מערכת לצורך ביצוע משימה קשה ומורכבת, הגשמתה מחד יכולת חשיבה מקורית ויצירתיות מרשימה ביותר, שהביאו לפיתוח המערכת, ומאידך תעוזה וכושר ביצוע חסר תקדים. השימוש המבצעי במערכת הביא הישגים בעלי תרומה מכרעת לביטחון המדינה" | |
צוות של חיל המודיעין | "עבור פיתוח ויישום של מערכת המהווה הישג טכנולוגי ומודיעיני יחידים מסוגם, פרי מאמציהם של רבים ולאורך תקופה ארוכה. השימוש המבצעי במערכת זו מביא במישרין להישגים ערכיים מרחיקי לכת בתרומתם לביטחון מדינת ישראל" | |
2011 | ||
עמוס חורב | פרס למפעל חיים | |
צוות של חיל המודיעין | "עבור פיתוח ויישום יכולות חדשות המהוות הישג טכנולוגי ומודיעיני יחידות מסוגן. פרויקט זה הוא פרי מאמציהם של רבים לאורך תקופה ארוכה. השימוש המבצעי ביכולות אלה מביא במישרין להישגים ערכיים מרחיקי לכת בתרומתם לביטחון המדינה" | |
משרד ראש הממשלה ורפאל | "על פיתוח כלים טכנולוגיים ומבצעיים לצורך ביצוע משימה קשה ומורכבת. הגשמתה דרשה מחד יכולת חשיבה מקורית ויצירתיות מרשימה ביותר, ומאידך תעוזה וכושר ביצוע חסרי תקדים. ההישגים במשימה זו הם בעלי תרומה מכרעת לביטחון המדינה" | |
צוות של משרד הביטחון/מנת"ק (מנהלת תוכנית טנק), התעשייה הצבאית (כולל דני שירדינג,[89]), רשף טכנולוגיות ומפקדת זרוע היבשה | על פיתוח ויישום מבצעי של פגז כלנית | |
2012[90] | ||
שמונה מהנדסים ממפא"ת (בראשות תא"ל ד"ר דני גולד, ראש יחידת המו"פ), רפאל (בראשות יוסי דרוקר, ראש מינהלת הגנה אווירית בחברה[91]), אלתא (כולל דוד אלטחן[92]), חיל האוויר וחברת mPrest (בראשות נתן ברק)[93] | פיתוח מערכת כיפת ברזל | |
צוות של אגף המודיעין | "עבור פיתוח ויישום יכולות חדשות המהוות הישג טכנולוגי ומודיעיני יחידות מסוגן" | |
צוות של משרד ראש הממשלה והתעשייה האווירית | "פיתוח כלים טכנולוגיים ומבצעיים לצורך ביצוע משימה קשה ומורכבת" | |
2013 | ||
צוות של רפאל, חיל האוויר, אמ"ן ומפא"ת | "עבור פיתוח מערכת פורצת דרך וייחודית הן בהיבט הטכנולוגי והן בהיבט של תפיסת ההפעלה" | |
צוות של משרד ראש הממשלה | "על פיתוח כלים טכנולוגיים ומבצעיים לצורך ביצוע משימה קשה ומורכבת" | |
2014[94] | ||
צוות של אגף המודיעין ומפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל | "על פיתוח ויישום טכנולוגיות מתקדמות ביותר המקנות יכולות חדשות יצירתיות ומהימנות. השימוש המבצעי ביכולות אלו מביא במישרין להישגים ערכיים מרחיקי לכת בתרומתם על ביטחון מדינת ישראל" | |
צוות של רפאל, משרד הביטחון וצה"ל (כולל ד"ר סורל ק', ד"ר גיל יודלביץ, צבי מ', צביקה י' מחברת אלתא, תא"ל ברוך מצליח ראש מנת"ק, תא"ל (מיל) דידי בן יואש ממפא"ת, סא"ל ערן ש' - נציג רשות פיתוח טנק וסא"ל רון ש' - נציג אמל"ח זרוע היבשה) | מערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח" | |
צוות של משרד ראש הממשלה | "על פיתוח כלים טכנולוגיים ומבצעיים לביצוע משימות שלא ניתן היה לעשותן בתנאים אחרים. פרויקט המהווה נדבך בעל חשיבות ממעלה ראשונה במערך המודיעיני ובכך תורם תרומה משמעותית לביטחון המדינה" | |
2015[2] | ||
צוותים מזרוע היבשה (כולל אל"ם רמי מלאכי[95]), ממפא"ת ומאלביט מערכות | מערכת צי"ד (צבא יבשה דיגיטלי) | |
צוות של חיל המודיעין | מיזם שכלל מחקרי תשתית מדעיים שהוגדרו "פורצי דרך, מקוריים וייחודיים" ואפשרו הישגים מודיעיניים מערכתיים ואסטרטגיים בעלי תרומה משמעותית ביותר לביטחון המדינה | |
צוות של חברת רפאל ומשרד ראש הממשלה | "על פיתוח של כלים טכנולוגיים ומבצעיים שיושמו במבצע שהוגדר "מרשים ועולה על כל דמיון" | |
צוות משולב של אגף המודיעין בצה"ל ומשרד ראש הממשלה | "על פיתוח טכנולוגי ויישומו במבצע שהוגדר "מבריק"" | |
2016[96] | ||
צוות של משרד ראש הממשלה וחיל המודיעין | "עבור פרויקט המהווה הישג מבצעי וטכנולוגי יוצא דופן, המתבסס על רעיון מקורי וזיהוי הזדמנות מבצעית חריגה. פיתוח טכנולוגיות חדשניות מתאימות ויישומן במתאר מבצעי, מעניקים תרומה ייחודית ורבת ערך במיוחד, ליכולות המודיעיניות של מדינת ישראל." | |
צוות של אגף המודיעין, חיל האוויר ורפאל | "על פיתוח מערכת המהווה מענה מבצעי ייחודי לאתגר מבצעי מרכזי של צה"ל. המערכת מיישמת פתרונות טכנולוגיים חדשניים ויצירתיים ביותר ומקנה לצה"ל מערכת מבצעית ראשונה מסוגה, המהווה פריצת דרך חשובה אולי אף בעולם כולו." | |
2017 | ||
נציגי תעשיות ביטחוניות - התעשייה האווירית כקבלן ראשי, תעש מערכות ורפאל - עם מנהלת "חומה" במשרד הביטחון וחיל האוויר. בין מקבלי הפרס איילת שפירא מרפאל - סמנכ"לית בכירה וראש חטיבת מנו"ר (מנועים ורש"קים), א', ראש מנהלת הנעה בתעש מערכות ואל"ם ש' רמ"ח שכבה עליונה במנהלת חומה במפא"ת[97] | חץ 3 | |
צוות של משרד ראש הממשלה ואגף המודיעין | "תעוזה מבצעית יוצאת דופן, ששולבה עם חדשנות טכנולוגית מרשימה"[98] | |
2018[99] | ||
צוות של אגף המודיעין כולל מערך המבצעים המיוחדים ומפעל מלמ | לפרויקט שמספק מענה ראשון מסוגו נגד איום מרכזי על מדינת ישראל. הפרויקט, לפי משרד הביטחון, "מגלם בתוכו חדשנות טכנולוגית ותעוזה מבצעית יוצאת דופן ויש לו תרומה אסטרטגית משמעותית וייחודית לביטחון המדינה" | |
צוות של אגף המודיעין כולל יחידה 3060, יחידת המודיעין של פיקוד המרכז, ויחידת מצפ"ן באגף התקשוב. | לפרויקט שהשפיע באופן דרמטי על המציאות הביטחונית, לרבות סיכול מאות פיגועים. במשרד הביטחון אמרו כי "הפרויקט מגלם בתוכו פיתוח תפיסה חדשנית החותרת להשגת עליונות מודיעינית ומיצוי הפוטנציאל המגולם בעידן הדיגיטלי, שילוביות ארגונית מרשימה והישגים טכנולוגיים ייחודיים בתחומי ה-Big data". | |
מפא"ת בשיתוף זרוע היבשה (בראשות אל"ם יניב אביטן, ראש מחלקת תקיפה ואיסוף בחטיבה הטכנולוגית[100]) ועוצבת שועלי האש בצה"ל, אלביט מערכות, רפאל - מערכות לחימה מתקדמות ומשרד ראש הממשלה | פרויקט לגילוי מנהרות. "מדובר במערך שאין דומה לו בעולם ושהוביל למפנה במערכה לסיכול איום המנהרות. המערך מומש בשילוב גופים רבים, במיקוד טכנו-מבצעי הדוק ובדבקות מרשימה במטרה וכולל פריצות דרך טכנולוגיות במספר פרויקטים יצירתיים" | |
2019 | ||
המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים | חשיפת תוכנית הנשק הגרעיני של איראן[101][102] | |
צוותים של אגף המודיעין, החטיבה הטכנולוגית ליבשה וחיל ההנדסה הקרבית | מבצע מגן צפוני: חשיפת ונטרול מנהרות טרור חוצות-גדר של חזבאללה[103][104] | |
צוותים של חיל האוויר הישראלי, רפאל - מערכות לחימה מתקדמות, אלביט מערכות (תעש מערכות) ומשרד הביטחון | על פיתוח פצצת ברד קל ושימוש מבצעי מוצלח בה[104] | |
צוות של שירות הביטחון הכללי | פיתוח ומבצוע יכולות פורצות דרך בתחומי ה-Data Science, לצורך איתור פעילויות עוינות ולסיכול פגיעה חמורה בביטחון המדינה.[105] | |
2020[106] | ||
פרויקט של "המוסד", רפאל, חיל האוויר ויחידת האיסוף המרכזית באגף המודיעין | "מקנה לצה"ל יכולות ייחודיות, בוצעו פריצות דרך טכנולוגיות והופגנו חזון יוצא דופן, יצירתיות ונחישות". | |
פרויקט נוסף של התעשייה האווירית, בשיתוף עם חיל האוויר, מפא"ת, רפאל ואלביט מערכות | "הפרויקט בוצע בתעוזה ונחישות גבוהים, התמודד עם פערי ידע טכנולוגיים חסרי תקדים ומאפשר קפיצת מדרגה ביכולות צה"ל" | |
פרויקט של אגף המודיעין והשב"כ | "הפרויקט כולל פיתוחים חדשניים בתחומים מגוונים ותורם תרומה משמעותית לביטחון המדינה" | |
א' מ"המוסד" על פעילות בתחום הסייבר[107] | פרס מפעל חיים "על תרומה ארוכת שנים לביטחון המדינה ועל יזום פתרונות טכנולוגיים רבים, תוך הפגנת כישרון יוצא דופן, יצירתיות, סקרנות ותעוזה" | |
2021[108] | ||
פרויקט של מפא"ת, בשיתוף עם רפאל, התעשייה האווירית וחיל האוויר | "נועד לייצר הגנה קיברנטית מערכתית מפני איום התקיפה בסייבר, שהפך לאיום משמעותי ויום-יומי בשנים האחרונות" | |
פרויקט של חטיבת הספקטרום וההגנה בסייבר באגף התקשוב בצה"ל בשיתוף עם מלמ"ב במשרד הביטחון, מערך הסייבר הלאומי, המוסד, שירות הביטחון הכללי ואגף המודיעין | "הפרויקט בוצע בתעוזה ונחישות גבוהים, התמודד עם פערי ידע טכנולוגיים חסרי תקדים ומאפשר קפיצת מדרגה ביכולות צה"ל" | |
פרויקט של יחידה 81 באגף המודיעין בשיתוף חיל האוויר, מפא"ת, רפאל, תע"א והמוסד | "הושגה במסגרתו "יכולת מקצועית, ייחודית ומשמעותית של צה"ל. הקניית יכולת זו לצה"ל נבעה מפריצות דרך ופיתוחים ייחודיים וייעודיים תוך הפגנת תעוזה, חזון, נחישות ויצירתיות פרי עמלם ושילובם של הגורמים המעורבים" | |
פרויקט של יחידה 8200 באגף המודיעין[109] | פיתוח נגישות מודיעינית ייחודית: "הקנה לצה"ל ולמערכת הביטחון יכולת ייחודית פורצת דרך ויוצאת דופן, המעניקה לצה"ל תוספת יכולת משמעותית" | |
2022 | ||
מפא"ת, יחידה 9900, התעשייה האווירית, אלביט מערכות | פרויקט לוויני אופק - אופק 11 ואופק 16 | |
יחידה 8200, המוסד, השב"כ, מלמ"ב | פרויקט שמטרתו פיתוח יכולות מעצמתיות, פורצות דרך, בדרכים מגוונות וייחודיות | |
המוסד, יחידת המו"פ במפא"ת, התעשיות הביטחוניות | פרויקט שמטרתו שמירה על היתרון האיכותי של מדינת ישראל אל מול איומים אסטרטגיים | |
2023 | ||
חטיבת הספקטרום וההגנה בסייבר | מערכת מסווגת בפיתוח חטיבת הספקטרום וההגנה בסייבר אשר בתהליך פיתוחה והפעלתה המבצעית השתתפו כלל זרועות צה"ל. ביניהם: אגף התקשוב, זרוע האוויר והחלל, אגף המודיעין וזרוע הים. מדובר במערכת הגנה ייחודית בסייבר שעושה שימוש פורץ דרך בטכנולוגיות המתקדמות בעולם על מנת להבטיח לצה"ל ביטחון וחופש פעולה במרחב הדיגיטלי למול איומי סייבר מתקדמים ומתפתחים | |
שירות הביטחון הכללי בשיתוף יחידה 8200 | פיתוח והטמעה של מערכת טכנולוגית ייחודית המאפשרת עליונות מודיעינית וביטחונית בגזרות רבות. המערכת פורצת דרך ובעלת תרומה משמעותית לעשיית קהילת המודיעין למול אתגרי הביטחון | |
המוסד, יחידה 8200 | מיזם בעל תרומה אסטרטגית משמעותית וייחודית לביטחון המדינה, המגלם בתוכו חדשנות טכנולוגית ותעוזה מבצעית פורצת דרך ויוצאת דופן | |
מערך המבצעים המיוחדים, זרוע האוויר והחלל, זרוע הים, התעשייה האווירית וחברת רפאל | מיזם המהווה מענה טכנולוגי יוצא דופן במסגרתו הושגה יכולת מבצעית פורצת דרך התורמת באופן ישיר לשמירה על יתרונו האיכותי של צה"ל וביטחונה של מדינת ישראל. הפרויקט משלב כמה פיתוחים טכנולוגיים חדשניים וייחודיים שהתאפשרו אודות לחזון, לנחישות וליצירתיות של כל השותפים לפרויקט | |
2024[110] | ||
מנהלת המרכבה והרק"ם (מנת"ק) במשרד הביטחון, מחלקת אמצעי לחימה וחטיבה טכנולוגית ליבשה (חט"ל) בזרוע היבשה, חטיבת גולני, חטיבת גבעתי ופורום יצרני המרכבה בהתאחדות התעשיינים | על פיתוח וייצור נגמ"ש מרכבה (נמ"ר) | |
מנהלת חומה במנהל למחקר ולפיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית (מפא"ת) שבמשרד הביטחון, חיל האוויר, רפאל מערכות לחימה מתקדמות, אלביט מערכות והתעשייה האווירית באמצעות חטיבת אלתא מערכות | על פיתוח, ייצור והפעלה של מערכת הנשק "קלע דוד" | |
חיל האוויר, אגף המודיעין ואגף התקשוב | פרויקט מיכון "מפעל המטרות" של צה"ל. במסגרת הפרויקט פותחו יכולות הצגת מידע משותפות בין זרועות צה"ל ופותחה אלגוריתמיקה ובינה מלאכותית, לטובת תכנון והכנת מטרות לתקיפה. במהלך המלחמה אפשר הפרויקט שיפור משמעותי באפקטיביות התקיפה והסיוע הצמוד של חיל האוויר לכוחות היבשה המתמרנים. | |
"המוסד", רפאל מערכות לחימה מתקדמות וחיל האוויר | על פרויקט המגלם בתוכו חדשנות טכנולוגית ותעוזה מבצעית פורצת דרך ויוצאת דופן, בעל תרומה אסטרטגית משמעותית וייחודית לביטחון המדינה | |
יחידת המחקר ופיתוח במפא"ת שבמשרד הביטחון, אגף המודיעין וזרוע האוויר בצה"ל, שב"כ ואלביט מערכות | על פיתוח יכולת פורצת דרך וייחודית מבחינה טכנולוגית, שיצרה תחום חדש במודיעין | |
י', איש "המוסד" | פרס מפעל חיים, על פעילותו במהלך שלושה עשורים |
זוכים ופרויקטים נוספים ששמם פורסם:
|
|
|
|
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.