Loading AI tools
ישיבה גבוהה ציונית דתית מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
ישיבת בית אל היא ישיבה גבוהה ציונית דתית בראשות הרב זלמן ברוך מלמד.
![]() ![]() | |
![]() | |
ישיבה | |
---|---|
השתייכות | ציונות דתית |
תקופת הפעילות | כ' בחשוון ה'תשל"ח – הווה |
מייסדים | הרב זלמן ברוך מלמד, יעקב כ"ץ (כצל'ה) |
בעלי תפקידים | |
ראש הישיבה | הרב זלמן ברוך מלמד |
תלמידים | |
350 | |
שונות | |
ספרים | אורות ולנתיבות ישראל בהוצאות מחודשות, יש שואלים ועוד |
מיקום | |
מיקום | בית אל |
מדינה |
![]() |
קואורדינטות | 31°56′33″N 35°13′21″E |
www.ybe.org.il | |
![]() ![]() |
הישיבה הוקמה על ידי הרב מלמד בשנת ה'תשל"ח, ביישוב בית אל שמצפון לירושלים. נכון לשנת ה'תשפ"ד (2024) לומדים בה כ-400 תלמידים ו-130 אברכים[1].
בשנת ה'תשל"ח פנה הרב זלמן יחד עם יעקב כץ (כצל'ה) ואנשים נוספים בעידוד הרב צבי יהודה לחזק את ההתיישבות על ידי הקמת ישיבה ברוח ישיבת מרכז הרב. תכנון ראשוני להקמתה בעפרה לא צלח, ולכן פנו להקמתה בבית אל.
מייד עם הגיעם למקום פנו לבניית בית המדרש בראש הגבעה, בטרם קיבלו אישורים ותכננו תב"ע, וכך בית המדרש הישן של הישיבה הוא מבנה האבן הראשון שנבנה ביהודה ושומרון[2].
בשנת ה'תשע"ו נחנך בית המדרש החדש של הישיבה.
הישיבה מחנכת את תלמידיה לאור תורתו של הרב קוק ובנו, הרב צבי יהודה קוק, ובראשם הקשר והחיבור של עם ישראל לארץ ישראל ולתורת ישראל. כמו כן, הישיבה מצהירה על קו חינוכי של גדלות בכל תחומי החיים מתוך תודעת שליחות לעם ישראל. הישיבה מדגישה באופן יחסי את לימוד הבקיאות, לצד לימוד עיון. מדי חודש נערכים מבחנים על עשרים דפי גפ"ת (למעוניינים). כמו כן מתקיימים בישיבה לימודי אמונה (מחשבת ישראל). הישיבה ממשיכה את הקו האידאולוגי של ישיבת מרכז הרב וחלק מהרבנים, כולל הרב מלמד, הם בוגרי ישיבה זו.
הישיבה נחשבת כאחת משלוש הישיבות הגבוהות הגדולות בציבור הדתי הלאומי לצד ישיבת מרכז הרב וישיבת הר המור, שתלמידיהן על פי רוב מגיעים לישיבה בשביל ללמוד בה לתקופה יותר ממושכת וארוכה יחסית לשאר הישיבות בציבור הציוני דתי.
הרב זלמן מלמד מנחיל בישיבה דרך של הסתכלות חיובית על המציאות – "עין טובה" – שאומרת שבכל קושי צריך לראות אתגר ואפשרות להתקדמות וצמיחה, ואין להסתכל על אתגרי הדור בעין שלילית.
הישיבה מחנכת לשירות בצה"ל ומרבית בוגריה מתגייסים דרך מסלול הסדר מרכז או ישיבות ההסדר (חיצוני לישיבה). מיעוטם, משרתים שירות מלא.
בעבר לימדו בישיבה גם הרב איתמר אורבך, הרב משה דימנטמן, הרב חיים ירוחם סמוטריץ', הרב שלמה פישר, הרב חיים שטיינר, הרב ראובן ששון הרב שבתי סבתו והרב הלל גפן.
ישנם רבנים נוספים המעבירים שיעורים בישיבה אך אינם מוגדרים כר"מים, דוגמת הרב משה גנץ (אחיו של הרב חיים גנץ), הרב יהודה מלמד (בנו של הרב זלמן ברוך מלמד), הרב שמעון קליין (חתנו של הרב זלמן ברוך מלמד), הרב הראל כהן, הרב חיים בן שושן (בנו של הרב ישועה בן שושן וחתנו של הרב אביהוא שורץ) והרב בן ציון אוריאל.
הרב חנוך הכהן פיוטרקובסקי היה מנהל הישיבה משנת ה'תשמ"ו ועד פטירתו בשנת ה'תשפ"א.
'מאבני המקום' היא הוצאת ספרים העורכת שיחות של רבני הישיבה ומוציאה אותם כספרים וחוברות, לצד עריכה מחודשת לספרי הראי"ה והרצי"ה קוק[4].
אתר האינטרנט של הישיבה היווה פריצת דרך בתחום האינטרנט הדתי, בהיותו האתר העברי הראשון שהציע שיעורי תורה לקריאה, צפייה והאזנה.
בנוסף, רוב הרבנים המלמדים בישיבה הם בוגרי הישיבה בעצמם.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.